120 Om det fiirgade liyllets betydelse for viixten. 



sma att lata en regndroppe passera. En annan anordning 

 for gamma andainal ar den forma ga, flera af dessa blom- 

 mor ega, att sluta sig vid regnig vaderlek. 



De hangande blominorna hafva inga sadana honings- 

 skydd som de foregaende, da det for regnets afhallande ar 

 tillrackligt, att deras krona ar hel. Ej heller sluta de sig 

 vid regn. 



Hos de horizontala blommorna utgores honingsskyddet 

 som oftast af en ofre lapp, hvilken ar hvalfd, hel samt den 

 undre ofverskjutande Dessa sluta sig ej heller vid regn. 



Ar en blommas honing mindre val forsakrad mot regnet 

 ss. hos Umbellifera? , Euphorbia, sa besokes deD afDiptera, 

 hvilka tyckas mindre nograknade pa honingens qualitet an 

 andra insekter. 



For att insekterna skola upptacka de honingsforande 

 blommorna, har naturen begagnat sig af tvenne utvagar; den 

 har gifvit blomman antingen farg eller lukt eller badadera. 

 Blomraor, forsedda med stark lukt, behofva i allmanhet ingen 

 farg; sasora exempel harpa kunna vi ant'ora atskilliga vaxter, 

 hvilka af denna omstandighet erhallit uvtnnmnet tristis, t. ex. 

 Hesperis tristis, Pelargonium triste. Hafva blommorna bade 

 fare och lukt, sa ar det sannolikt, sasom afven Darwin 

 formodar i fraga om Orchidece, att de befruktas bade genom 

 das- och nattinsekter. Blommor, hvilka skola befruktas af 

 en nattinsekt, maste nemligen, om denne skall tillockas ge- 

 nom kronans farg, hafva en stor, ljust fargad krona sasom 

 Parnassia palustris, Oenothera biennis m. fl. Har nu blom- 

 man, for att blifva bemarkt af en daginsekt, erhallit en morkt 

 fargad krona ss. atskilliga Orchidece, sa maste densamma, 

 om den derjemte skall befruktas genom en nattinsekt, er- 

 satta den om natten lampliga fargen genom lukt. 



Har nu insekten blifvit blomman varse, galler det dock 

 for honotn att finna honingen, och afven till underlattandet 

 haraf har naturen vidtagit anstalter, atminstone i de fall, der 

 honingen ej faller insekten genast i ogonen. Naturen har 

 nemligen forsett sadana blommor med en vagvisare ner till 



