122 Om det fiirgade hyilets betyilelse fOr vSxten. 



regularitet och irregularitet ar nemligen betingad af deras 

 olika stallning. 



Sa, forefinnes intet skal, hvarfiire en upprdtt stdende 

 blomma ej skulle vara regulier, da, insekten kan atkomma 

 den fran alia sidor; hvarje kronblad i en sadan blomma har 

 sitt egna honingstecken och honingsgomme, pa. det att insek- 

 ten ma. vrida sig hela blomman ikring, det enda satt, hvarpa, 

 han kan afsopa pollenet fran de reguliert i en krets staende 

 standarne. Exempel lemna Ranunculacew , Saonifrageo? m. fl. 



Samma skal galla ock for de nedat hdngande blommor- 

 nas regularitet och anstalterna aro har desamma, endast att 

 honingstecknen befinna sig pa kronans utsida, for att af 

 insekten kunna bemarkas. Ex. Ericbiece m. fl. 



De horizontala blommorna, fastade med intet eller kort 

 sliaft vid en vertikal axel, kunna ej af insekten atkommas 

 fran mer an ett hall, framifran i horizontalplanet. Dels af 

 detta skal, dels emedan en regulier blomma med sin storsta 

 dimension i vertikalplanet ej skulle erbjuda insekten nagon 

 understodspunkt, maste en horizontal blomma vara irregulier 

 och pa. ett sadant satt, att insektens verksamhet underlattas. 

 Derfore erbjudes honom en bred underlapp eller en kol till 

 sta- eller sittplats, allteftersom bans hufvud eller buk skall 

 afsopa fromjolet. Sasom exempel anfora vi a. ena sidan La- 

 bials och Orchideoe, a, andra PapiHonacea? och Fumariacece. 

 De irreguliera blommorna hafva i allmanhet endast ett ho- 

 ningsgbmme och ett honingstecken. 



Sasom bevis for sanningen af denna lag for blommans 

 regularitet och irregularitet kunna vi anfora bland annat fbl- 

 jande fakta. Finnes bland ett slagte med terminala och sa- 

 ledes reguliera blommor en art med blommor samlade utefter 

 en axel, sa, blitva dessa irreguliera ss. t. ex. Epilobium an- 

 gustifolium, Om deremot hos en vaxt med irreguliera blom- 

 mor axeln tillfalligtvis slutar i en blomma, sa blir denna 

 regulier eller, som deu da kallas, pelorisk; och vice versa 

 om peloriska blommor upptrada, sa, aro de alltid toppblom- 



