152 O m fanerogara- och thallogam-vegetationen 



Bredden af detta balte uppgar sallan till mer an 1 mil och 

 ar pa de fiesta stallen mindre. Det innefattar i Christian- 

 sands stift, utom den atminstone i stiftets sodra del jemn- 

 forelsevis obetydliga skargarden, afven en remsa af sjelfva 

 fastlandet; i Bergens stift deremot sa godt som intet af detta, 

 utan blott en storre eller mindre del af den har i allmanhet 

 sardeles vidlyftiga skargarden. 



Hvad som gor, att denna smala kustremsa i vaxtgeo- 

 grafiskt hanseende maste hanforas till en region med sa syd- 

 landsk karakter som Ilex-regionen, ar i framsta rummet upp- 

 tradandet inom densamma af Ilex-regionens mest karakteris- 

 tiska vaxt, den genom sina taggiga, standigt gronskande blad 

 sa utmarkta Ilex Aquifolium L. Detta trad, hvars norska 

 namn ar Christtorn eller Tornebusk, forekommer nemligen 

 har temligen allmant, ehuru vanligen endast i enstaka ex- 

 emplar, och nar pa, skyddade stallen en ratt ansenlig hojd. 

 Pa stallen, som aro endast ofullstandigt skyddade mot hafs- 

 vindarne, hopkrymper det val till buskform , men detsamma 

 gora under liknande omstandigheter afven alia ofriga loftrad, 

 som forekomma pa denna kust. — Nast Christtornen ar val 

 Fingerborgsorten (Digitalis -purpurea L.) den mest utmarkta 

 och utan allt tvifvel den mest i ogonen fallande af gebitets 

 vaxter. Denna i blommande tillstand sardeles praktfulla ort 

 kan sagas vara allman genom nastan hela omradet och upp- 

 trader pa somliga stallen i rent af oerhorda massor. Sasom 

 denna arts egentliga fadernesland torde eljest kunna anses 

 de bergigare trakterna af vestra Europas mellersta del, sa- 

 som Schweitz och vissa delar af Frankrike och Tyskland. — 

 Det tredje rummet intager Sedum anglicum Huds. (Hud- 

 sonianum Lange), en vaxt, som har ar allmannare an Se- 

 dum acre L. annorstades i Skandinavien. Sasom namnet 

 antyder tillhor denna art eljest England, men upptrader af- 

 ven, fastan under nagot olika former, pa, Europas fastland, 

 t. ex. i sydvestra Frankrike och norra Spanien. — Sasom 

 den fjerde i ordningen torde Hypericum ptdchrum L. bora 

 riiknas, da densamma pa ljunghedar och torra bergsluttnin- 



