154 Om fanerogaru- och thallogam-vegetationen 



tur ! ). Betraktar man saken nagot narmare, skall man finna, 

 att detta stora varmeofverskott fordelar sig hogst olika pa 

 de olika arstiderna. Under sommaren ar det nemligen ganska 

 ringa, i Juli manad knappast mera an 1° (medeltempera- 

 turen ar vid Bergen da ocksa ej hogre an + 12°,62); under 

 vintern ater sardeles betydligt, i Januari manad till och med 

 mellan 11 och 12 grader. Medeltemperaturen ar under den- 

 na manad vid Bergen + 1°,34, under det att den i Stock- 

 holm, som ligger ungefar 1 breddgrad sydligare, samtidigt ar 

 — 3°,42, och i Moskwa, med mer an 4 graders sydligare 

 lage blott — 8°,19. Vill man uppsoka lander med samma 

 medeltemperatur under Januari manad som Norges sydvest- 

 kust, sa maste man forflytta sig anda till norra Frankrike 

 (medeltemper. i Paris + 1°,53) eller sodra Tyskland (Carls- 

 ruhe - 0°,14, Wien — 2°,21) ; ja, sjelfva Italien eger i sin 

 nordliga del ett klimat, som under midvintern knappast ar 

 sa blidt som sydvestra Norges (medeltemper. under Januari 

 i Milano endast + 0°,54). 



Pa rakningen af denna hoga vintertemperatur, kombine- 

 rad som den ar med en, om ocksa ej sardeles hog, dock 

 ingalunda lag sommartemperatur, torde det i framsta rum- 

 met bora skrifvas, att ett standigt gronskande loftrad har 

 kan trifvas, att en vaxt, sadan som Murgrbnan, hvilken 

 blommar forst i October, har arligen kan lemna mogen frukt 

 och, bfverhufvud taget, att alia de sydlandska och samtligen 

 flerariga vaxter, som ofvan blifvit angifna sasom karak- 

 teristiska for trakten, har kunna ega sa allman spridning. — 



Den har ofvan i korthet karakteriserade norska Ilex- 

 regionen kan, sasom mig synes, lampligen fordelas i tvenne 

 underregioner, af hvilka den ena omfattar Listers och Man- 



1) Orsakcn till norska vestkustens sa. blida klimat ar fornamligast att 

 soka i ffiljande tvenne forhallanden : l:o ligger knststraekan alldeles op- 

 pen for den varma, har storre delen af aret fOrherrskande sydvestvinden, 

 pa samma gang som hon genom den hoga fjallryggcn ar viil skyddad fiir 

 de kalla nord- ocli nordostvindarne; 2:o skoljes hon af Golfstrommens 

 varma ratten, hvilket gor, att hafvet har hcla aret om ar fritt fran is. 



