52 



gande kottar d. 20 Aug. 1864 under snovader. Kottarna 

 a dessa Dr Seel an s ex. likna dem at' denna form fran sbdra 

 Finland och aro 3~ turn langa. 



Sammant'atta vi nu allt detta och kasta en blick pa 

 serien fig. 1 — 8, finna vi, huru alia dessa former lata grup- 

 pera sig mellan tvenne extremer, och da de dertill forekomma 

 jemte hvarandra spridda ofver hela landet, sa torde ej langre 

 kunna betviflas, att de icke utgora skilda arter; och da a- 

 terstar endast att anse dem sasom tillhorande ett och samma 

 species, som upptrader under de tva ofvannamnda hufvud- 

 formerna. 



Pa vart Museum forvaras afven 3 kottar, fran sarskilda 

 localer vid Ural, sanda af Ruprecht under namn af Picea 

 obovata och nara liknande var runda tvara form; men deras 

 fja.ll aro dock annu mera tvara. 



I en sarskild glasburk finnas dessutom 12 st. kottar, pa 

 samma gang, som de uralska, hitsanda af Ruprecht med 

 pateckning: "genuina Pinns orientalis Tournef.! Linna3i! 

 etiam Steven!!. E Caucaso (alia species vicina in Cauc. 

 non datur) prope Radscha. 



Arbor pulchra, magnitudine & facie nee non foliis diver- 

 sissima a Picea obovata Ledeb. sibirica & uralensi. 



(In Ledeb. Fl. Ross, confusa ut plurima alia)." 



Dessa kottar aro 2| turn langa och mogna med utspar- 

 rade fjall ej mer an 1 turn tjocka. De sta ytterst nara kot- 

 tarna af den art, som Tournefort aftecknat a Tab. 353 

 nV P. i sina Institutiones Rei Herbaria?. 



Enligt Ruprecht finnes saledes af de narstaende ar- 

 terna endast Picea orientalis i Caucasus och ar Picea obo- 

 vata fran Ural (och sasom det formodades afven fran 

 Finland och Finska Lappmarken) en derifran val skild art. 



I betraktande deraf, att alia finska former kunna stallas 

 i en fortgaende serie (de mest extrema aro fig. 1 och 8), 

 och da man vet, att var gran har sina unoa lifligt roda 

 kottar uppratta, ehuru de med tilltagande storlek af sin egen 

 tyngd blifva hiingande, en karakter, som tillhor hela slagtet 



