54 



Forklaring ofver planchen. 



Fig. 1 — 5. Kottefjall och frun af granformer fran Brodtorp. 

 " 6. D:o fran Lnppajarvi i Osterbotten, 63° 11' n. br. 



u 7. Kottefjall fran s&mnxa stiille, upplagna ur en niosse. 

 " 8. Kottefjiill och fron fran Karvasalkii i Sodra Enare kapell , 

 68° 40' a 69° n. br. 

 Pa alia afbildas fjiill sedda fran saval ofrc som undrc si dan sarut, 

 med undantag af fig. 7, fron. 



5. Tillage till foregaende uppsats 

 af Th. M. Fries. 



Da jag den 18 Aug. 1857 vid Svanvik i Ost-Finmarken 

 patraffade en grupp af granar, hvilket tradslag forr ej var 

 kandt att forekomma sa, hogt upp mot norden, fastades genast 

 min uppmarksamhet pa det fran var sydliga grans nagot af- 

 vikande yttre utseendet (se Bot. Not. 1857 p. 175) och fram- 

 for allt pa, de hogst olika kottarna. Dessa voro nemligen 

 betydligt smarre (1 — 2 turn langa), standigt uppratta och 

 forsedda med "hredt vigglikt-omvandt-aggrunda fjiill med 

 rundad och helbreddad kant" samt "friin med bredare vinge." 

 Alia dessa karakterer sla fullkomligt in pa Ledebours be- 

 skrifning pa, hans P. obovata, och jag tvekade sa mycket 

 mindre att hanfora den Finmarkska granen till namnda P. 

 obovata Ledeb., som saval Ledebour sjelf som Traut- 

 vetter (Die Pflanzengeogr. Verh. d. Europ. Russl. p. 32 o. 

 33) uppgifva densamma forekomma i de angransande delarne 

 af Ryska Lappmarken. 



Pa grund af de upplysningar, hvilka saval ofvan af 

 Baron Hisinger blifvit lemnade som ock jag fran andra 

 hall erhallit, ar jag bojd att anse Finns abie.s hos oss upp- 

 trada under tvenne, hvad kottefjlillen betraffar olika och 

 nagorl. val begransade former, den ena mera sydlig med rhom- 

 boidiska spetsade och den andra mera nordlig med upptill tvart 

 afrundade kottefjall. Huruvida nu den af mig i 0. Finmarken 

 antriiffade granformen tillhor denna senare, ar dock en annan 

 fraga. Visserligen ofverensstiimmer den, hvad kottfjallens ut- 

 seende angar, ganska val med ofvan omtalade och i fig. 8 



