56 



orientalis och obovata forblandat flera (atminstone tvenne) 

 arter; men da Ledeb our sjelf sager sin P. obovata fore- 

 komma i "territ. Kola et Lapponia", da enligt bans beskrif- 

 ning end a skilnaden mellan denna bans art och den ofvan 

 onitalade tvarfjalliga P. abies bestar i "strobili erect?'*), 

 och da den Finmarkska granen just eger denna afvikande 

 karakter, sa torde det ej kunna fornekas, att goda skal 

 finnas tor antagandet, att i Ledebours Fl. Ross, under 

 namnet P. orientalis (med bifogadt synonym P. obovata) 

 innefattas afven namnda Finmarkska form jemte den ur- 

 sprungliga, val atskilda Tournefort-Linneanska P. orientalis 

 samt mojligen iinnu en annan art. Sammanstaller man har- 

 med Ruprechts ofvan anforda uppgift, att kottarne Iran 

 Lappajarvi tillhora P. obovata, sa, gores deraf iinnu mera 

 troligt, att en Iran den med tvart af'rundade tjall torsedda 

 formen af P. abies blott genom mindre och uppratta kottar 

 afvikande gran ar just den akta P. obovata d. v. s. att vi i 

 Finmarken och Ryska Lappmarken (enl. Ledeb.) ega den 

 veritabla och ursprungliga P. obovata Ledeb., — den ma. 

 nu vara egen art eller icke. 



Pa. grund haraf vagar jag foresla, att den Finmarkska 

 formen med tvart afrundade och helbreddade kottefjall samt 

 uppratta kottar ej langre kallas P. orientalis, utan antingen 

 obovata Led. eller, om detta namn sasom bortblandadt och 

 missledande mahanda bor forkastas, kanske snarare erhalla 

 en ny benamning t. ex. extrema. Huruvida den skall antagas 

 sasom egen art, sasom Parlatore i bref forklarat sig anse 

 rigtigast, eller sasom blott var. af P. abies, sasom Baron 

 Hisinger ofvan sokt visa, vagar jag for n. v. ej afgora; 

 detta ma bero pa den vigt, som enhvar anser sig bora lagga 

 pa ofvan anforda karakterer. 



*) Baron Hisinger siiger vixscrligen, att "hade P. obovata och ori- 

 entalis aro akta Picete, salc'dcs med de mogna kottarne han^aiule - . men 

 detta Btrider dock mot Ledel>ours lika bestiimda, som ofta opprepade 

 pastaeude. 



UPSALA, Kongl. Akad. Boktryckeriet, 1867. 



