BOTANISKA NOTISER 



UTGIFNE AF 

 N:o 4. TH. M. FRIES. 1867. 



I.N NEHALL: Is'. J. Andersson, Oui sliigtet Saiix, isynuerhet (less uor- 

 diska former. — 0. Nordstedt, Tilliigg till ''Skandinaviens Chara- 

 ceer." — S. Almqvist, En for Skandinavieu ny art af slagtet Hiera- 

 cmm. — Strodda Under r.: J. Angstrom, Svar pa Lektor C. Hart- 

 mans anmarkningar till min senaste uppsats om Sveriges Botrychier. — 

 Botaniska Reseforeningen. 



1. Om slagtet Salix, isynnerhet dess nordiska 



former, 



af N. J. Andersson. 



(Forts.) 



VIII. S. rigidce s. S. hastatos. Af denna grupp eger 

 Europa icke mera an tva arter, neml. S. hastata och S. gla- 

 bra. Det vore foljaktligen icke skal att hanfora dessa till 

 en egen stirps, sardeles som de lika val genom karakterer 

 som utseende i hog grad narma sig till S. virescentes; men 

 tager man i betraktande alia de former, som, harmed be- 

 slagtade, forekomma i andra delar af jorden, sa, torde vara 

 skal att anse dem alia tillhora en egen, temligen bestamd 

 typ, hvilken karakteriseras af sina, atminstone aldre, sar- 

 deles styfva och rent grona blad, merendels bladiga hangen, 

 glatta kapsler, hvilka oftast aro grona, men stundom blifva 

 roda, ega ett tydligt skaft och annu tydligare stift samt tackas 

 af i spetsen lang- och hvit-hariga blomfjall. 



I Nord-Amerikas tempererade trakter framstar S. cor- 

 data sasoin den mest utvecklade typformen, foreteende all- 

 deles samma slagtskap med S. hastata, som S. lucida med 

 S. pentandra, S. nigra med #. triandra, S. rostrata med 

 S. depressa, S. chlorostachya med S. phylicwfolia etc., d. 



5 ^U " 



: 



