200 Om varmemangder for flerariga vaxters 



Att hogre vaxter, da bade jorden och luften hafva en 

 lagre varmegrad an deD, som i ofvanstaende redogorelse ar 

 antecknad for den 2, kunna fran ofvervintrande delar utbilda 

 rot och stamdelar, hafva vi sakrast hos Galanthus nivalis 

 ett exempel. 



1868 fortsattes anteckningarne med afseende pa nara 

 nog samma vaxter, hvarfor redogorelse nn foljer. 



Mars 1 — 11 



rav. i L. - 0,5; d. 6 och 10 pa midd. + 4,0, annars ej ofv. + 2,0 



mv. i J.I + 0,2; i J. Ill + 1,4 



12—15 



• • 



rav. i L. + 0,6, d. 13 pa midd. 6,0, annars ej ofv. + 2,5) . 



mv. i J. I + 0,8, i J. Ill + 1,5 S 



iga lifs- 



16—18 



mv. i L. + 2,8 



— midt pa dag. + 4,5 

 d. 18 pa midd. + 5,6 

 mv. i J. I + 2,3 



— i J. Ill + 2,0 



[yttrragar 



(Sistnamnda dag visade sig blad- 

 spetsarna till Hieracium Pilosella, 

 .Oxalis acetosella, Primula veris, 

 Cerefolium sylvestre, Glechoma he- 

 deracea, Veronica officinalis. 



19 



mv. i L. + 0,3, pa, midd. + 0,7, mv. i J. I + 2,6, mv. i J. 



Ill + 2,5. 



20 



mv. i L. + 1,91 



pa midd. + 5,01 ,. . . 



r . T T , > Bladen till Tnfohum rep ens skoto upp. 



mv. i J. I. + 1,81 ' J 



— i J. Ill + 2,6) 



21 



mv. i L. + 5,7, pa midd. + 8,0, mv. i J. I + 3,0, pa qvall. 



+ 4,0, mv. i J. Ill + 2,5. 



