NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOLYÓIRATA 



11. KÖTET. 1903. 1. FÜZET. 



Staub Móricz: Üj bizonyíték a Nymphaea Lotus L. 

 magyar honossága mellett.* 



Hog,y a nagyváradi Püspök-fürdő hévvizében tenyésző tavi rózsa azonos 

 a Nílus és Afrika egyéb vizeiben előforduló Nymphaea Lotus L. fajjal, az iránt 

 most már a hazai botanikusok között nincsen véleménykülönbség, azonban e 

 növénynek a honossága még ma is vita tárgya. E kérdés eldöntésére e 

 czikkemben új koronatanút fogok idézni, a ki — nem tévedek — most a 

 kérdést véglegesen el fogja dönteni. 



Korner Antal már 1867-ben a Nymphaea Lotus L.A illetőleg minden 

 további bizonyítgatás nélkül azt állította, hogy Nagyvárad mellett eredetileg 

 honos olyan vízben, melynek a hőmérséklete nem haladja túl a 33^^ C-t, 

 de télen nem sülyed 15*' C. alá.** Schilberszky Károly mérései 

 szerint a víz hőmérséklete változó, helyenként 41 "250 C. is.*** 



1887-ben Kerner e kérdésben már határozottabban nyilatkozikt és 

 szükségét látom fejtegetései közül e helyen a következőket szószerint idézni : 



»Nagyon kevés a támaszpont arra nézve, hogy a most élő növények 

 történelmét a jégkorszakon túl is követni lehessen. Némi valószínűséggel 

 föltehető, hogy a jégkorszak klímái hatása alatt nem pusztult el az előbbi 

 korszakok minden növényfaja .... és ha egy új jégkorszak állana be, 

 ezen növények bizonyosan nem pusztulnának el, hanem újonnan képződő 

 növényzet alkotórészeivé válnának . . . Azon fajok ellenben, melyek mag- 

 vaik megérlelésére nagyon meleg nyarat követelnek ... a jégkorszak éghajlati 

 viszonyai között nem élhettek meg és vagy kivándoroltak az illető területről, 

 melyen a rideg éghajlat érvényesült vagy tönkrementek. Egyetlen kivétel talán 

 ama sajátságos vízi rózsa, mely a Nagyváradtól délre fakadó meleg forrá- 

 sokban buján tenyészik . . . E növény .olyan egyenletesen langyos vízben 

 élhet meg, rhint a milyen az említett hévforrás vize .... és éppen azért nem 

 merész az a föltevés, hogy ezen vízi rózsa régi idők maradványa és hogy 

 akkor még, a mikor a magyar medencze éghajlata nagyon hasonló volt ahhoz, 

 mely most Alsó-Egyptomban uralkodik, Magyarország vizeiben sokfelé el 



* Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1902. évi noveiliber 12-iki ülésén. 

 ** A. V. Kerner: Die Vegetationsverháltnisse des mittleren und östlichen 

 Ungarns etc. — Oest. Bot. Zeitschr. XVII. 223 (1867). 

 *** Természettud. Közlöny 1889. 372. 



t :\z osztrák-magyar monarchia növényvilága. — • Az osztriík-magyar monarchia 

 Írásban és képben. Bevezető kötet (1887) 251—252. oldal. 



Növénytani Közlemények. 1903. II. kötet, 1. füzet. 1 



