A XYÁHI ÉS FEHÉR SZARVASGOMBA TERMÖHKLYKI MAGYARORSZÁGON. 9 



után kell ilyen érett példányokat keresni és azokat 1—2 milliméter vastag 

 szeletekre eldarabolva, a vékonyabb tölgyfagyökerek mellé dugdosni.* 



A franczia szarvasgombával (Tuber melanosporum Vitt.) magam is 

 szerettem volna kísérleteket tenni, annál is inkább, mivel ezen legértékesebb 

 gombafaj hazánkban eddig biztosan nem ismeretes. Egy franczia termelő, 

 kinek anyagért írtam, csak ígéreteket kiíldött és leírta a talajt, melyben a 

 gomba tenyészthető. Azt mondja : általában a rossz, majdnem terméketlen 

 talaj, melyben 60— 80o/^ mész van és a hol egyéb nem igen terem, a 

 legalkalmasabb a tenyésztésre. A termékejiy, jó, alluviális földet a gomba nem 

 szereti és abban nem terem. A meszes földbe gombás telepekről kikerülő 

 és így gombaspórákkal fertőzött gombás tölgyeket ültetnek. Ezek a fák 

 nagyon véznák, csenevészek, a mi nem is csoda, miután olyan földben élnek, 

 mely mészből és szirttörmelékből való. 



Az a kérdés is fölmerült, hogj'an lehet a szedett szarvasgombát egy 

 ideig, a míg eladásra kerül, minden konzerválás nélkül eltartani ? Trencsén- 

 vármegyében a szarvasgombaszedő lapos kosárba önti zsákmányát és éjjelre 

 vizes zsákdarabbal födi be, hogy ki ne száradjon. 



Hetenként kétszer átadja a kereskedőnek. Annál is áll egy-két napig 

 és nem romlik meg, kivévén a férgeseket. Úgj' tudom, bádogedényben föld 

 között egy hétig is eláll frissen. Parisból egészen friss, pompás illatú példá- 

 nyokat kaptam bádogdobozban. A példányok vastag földrétegbe voltak burkolva, 

 mely még a termőhelyen tapadt reájok. 



Többen kérdezték, hol lehet értékesíteni a szarvasgombát ? Mivel a 

 szarvasgombakereskedés nálunk jóformán új üzletág, természetes hogy eleinte 

 a kezdet nehézségeivel kellene küzdeni ; azonban kétségtelen, hogy bármelyik 

 gyűjtőterülethez közel eső nagyobb város csemegekereskedői készséggel vállal- 

 koznának a gomba árusítására. A többi kérdésre megfelel »A szarvasgomba 

 hazánkban és külföldön*. (Természettudományi Közlöny 1901. januárius.) 



Hazánkban két olyan szarvasgombafaj ismeretes, mely a kereskedés 

 tárgya lehetne. Az egyik a nyári szarvasgomba (Tuber aestivum Vitt.), a 

 másik a fehér szarvasgomba (Choiromyces meandriformis Vitt.). A követke- 

 zőkben elősorolt eddig ismert hazai lelőhelyekből kitetszik, hogy a nyári 

 szarvasgomba főleg hazánk észak-nyugoti és nyugoti részében terem, a fehér 

 szarvasgomba túlnyomóan az északi részen. 



I. Tuber aestivum Vitt. Nyári szarvasgomba. (Földi kenyér.) 



Gömbölyded vagy ritkán gömbölyű, hoporjas, a föld színe alatt termő 

 gomba, mely a külsejét borító vastag, fekete-barna, kúpos szemölcseiről ismer- 

 hető meg. E szemölcsök alapjukon többnyire hatszögletesek, egyenlőtlenek, 

 néha laposak és tetejükön gyakran két, egymást keresztező barázdától négy 

 részre osztottak. iBelseje eleinte fehér, azután barnás vagj^ szürkés színű, 

 fehér erektől márványozott. Érett korában kellemes, a főtt kukoriczához 



* Természettudományi Közlöny 1901. januárius, 377. lüz. 19. old. 



