A NYÁRI ÉS FEHÉR SZARVASGOMBA TERMŐHELYEI MAGYARORSZÁGON. 15 



Kajatha, Sárpatak (küldte Szentimrey Krassó-Szörény-m. Anina (Cseresznai). 



Dániel kir. erdöfelügyelő). Kakas/alva Kolozs-m. Kolozsvár. 



(Lonkay .'\ntal m. kir. főerdész). Csík-m. Borszék {Kerekszék), Csik-Szent- 



Zemplén-m. Varamió (Strompf Pál erdő- Mihály. Csik-Szent-Lélck (Zarecky Pál 



mester). m. kir. erdőtanácsos). 



Ythér-m. Alcsnth. 'i\á.romszéVi-m. Ozsdola. {Égés). .' 



Hont - m. Ipolyság: Rozsnyói káptalan Alsó-Fehér-m. Zalathna. 



erdeje. Szerém-m. Kamenitz. 



Ha a nyári szarvasgomba eddig ismeretes hazai lelőhelyeit » Magyar- 

 ország geológiai térképé «-n megtekintjük, azt látjuk, hogy e gomba majdnem 

 kivétel nélkül azokon a helyeken terem, a hol a térképen mezozoi-csoport 

 van jelezve ; többnyire ott, a hol ennek felső triász (ts) vagy maim (is) rétege 

 fordul elő. így a Bakonyban, \^értesben, Bükkben, Kis-Kárpátokban, a Vág 

 és Nyitra folyók környékén, Krassó-Szörényben. 



Ha az ebből levonható következtetésem helyes, úgy a nyári szarvas- 

 gombát meg lehet találni mindazokon a helyeken, a hol a geológiai térkép 

 mezozoi csoportot jelez. Ilyen helyek a következők : Mecsekhegység Buda- 

 pest és Tinnye között, a Bükkhcgység és Gömör-Szepesi Érczhegységben, nagy 

 terület, Alacsony-Tátra, a Magas-Tátra északi része, a Vihorlat nyugoti része, 

 Máramaros megye egyes pontjai. Királyerdő és Biharhegység számos helye, 

 Kodruhegység, Erdélyi Erczhegység egyes pontjai, Gyergyói hegység, Brassó 

 és Törcsvár vidéke, Krassó-Szörényben Resiczától Új-Moldováig, Herkulesfürdő 

 környéke. 



Simonkai Lajos: A Nonnea fajai, fajváltozatai és 



fajtái hazánkban.* 



(Négy eredeti rajzzal.) 



A Nonnea génusz magyar neve Nonne-iö. Latinos, tudományos neve 

 Medikus Frigye s-től, az egykori erfurti orvos-botanikustól ered, a ki azt 

 Nonne János ugyancsak erfurti orvos-botanikus nevének megörökítésére 

 1780-ben tette közzé. A növény-génuszok magyar neveinek megállapításában 

 illő, hogy a régi jelesek érdemeit és czélzatait mi is méltányoljuk : ezért 

 alkotódott, a Nadálytő mintájára, a Nonnea génusz magyar, és az eredeti 

 czélzatot és értelmet kifejező nevéül, a Nonne-tö. 



Manapság a tudományos világ a Nonnea génusznak mintegy 30 faját, 

 több fajváltozatát és természetes fajtáját ismeri. Ezek mind az Ü-világ szülöttei 

 és elterjedésük köre Közép-Európát, Elő-Ázsiát, Észak-Afrikát és a Közép-Tenger 

 egész vidékét zárja körül ; fajokban a Kelet, a Balkán Félsziget és egyálta- 

 lában a Közép-Tenger melléki növényzet gazdag, változatos. 



Ama 30 fajt, makkocskáiknak alakja szerint, 3 csoportra (sectio) kell 

 osztanunk, ú. m. : az egyenes-, a veséded- és a félszeres-makkocskájiiak cso- 

 portjára. 



* Előadta a szerző a növénytan! szakosztálynak 1902. évi november 12-iki ülésén. 



