IRODALMI ISMERTETŐ. 29 



tetemes anyagot ölel fel, szerző tankönyve 304 oldalra terjedő vaskos kötetté 

 nőtte ki magát. A szöveg 148 ábrája jól van megválogatva és sikerültnek 

 mondható. 



A kiváló gonddal megírt mindkét könyvet éppen olyan megelégedéssel 

 fogadhatja a tanuló gyógyszerész-ifjúság, mint az egész gyógyszerészi kar is, 

 mert különösen a »Gyógyszerismeret« nemcsak tankönyv, hanem valóságos 

 kézikönyvnek is beválik. 



Nem vonok le semmit a könyv tartalmának értékéből, ha magyarosság 

 szempontjából megjegyzem, hogy például székfű-t-íVa^o^ (Flores Chamomillae), 

 len-magvak (Semina Lini) stb. helyett megfelelőbb lett volna székfü- világról és 

 len-magról szólani, a mi a magyar nyelv természetének inkább felel meg. 



Thaisz (Budapest). 



A Magyar Nemzeti Múzeum növénytára. A Múzeum alapításának 

 százados évfordulója alkalmából ismertetik a növénytár tisztviselői. Budapest, 

 1902., négy arczképpel és két képpel. (Különlenyomat A Magyar Xemzeti 

 Múzeum múltja és Jelene czímű emlékkönyvből.) 



Az ism.ertetés a Magyar Nemzeti Múzeum növénytári gyűjteményeinek 

 történetét adja, továbbá a gyűjtemények gyarapodásával kapcsolatosan a 

 növénytárnak mindazon főbb momentumait említi, a melyek mind muzeális 

 mind tudományos szempontból jelentőségesek ; végűi pedig az ismertetés a 

 növénytárból kialakult növénytani osztály jelenlegi állapotának hű képét 

 adja az olvasó elé. Az ismertetés a következő három fejezetre oszhk : 

 1. A növénylani osztály története és jelen állapota. 2. .4,: osztály herbáriumai 

 és szemléltető gyűjteményei, mindakettőt írta I'^ i 1 a r s z k y Nándor dr. és 

 3. A növénytani osztály könyvtára Bernátsky Jenő dr.-tól. 



Az első fejezet : A növénytani osztály története és jelen állapota híven 

 tükrözteti vissza azon időt, mely a növé"nytár megalakulásától kezdve nap- 

 jainkig, fejlődésének mostani állapotáig eltelt. A növénytár megalakulása 

 Eder József áldozártól beszerzett erdélyrészi növények gyűjteményével 

 kezdődött, a Múzeum úgynevezett természetrajzi tárának 1810-ben való létesítése- 

 kor. E kezdetleges növénygyűjteménynek és a természetrajzi tár többi gyűjte- 

 ményeinek további gyarapodása és fejlesztése a mindenkor az élén volt férfiak 

 szakképzettsége szerint változott a szerint, a mint a mineralogusok az ásvány- 

 és vele rokon gyűjteményekre helyezték a fősúlyt, a botanikusok leginkább 

 a növénygyűjtemények iránt érdeklődtek és a zoológusok ismét az állattani 

 gyűjteményeket helyezték a többiek fölé. E szempontokból kiinduh^a, a szerző 

 a Múzeum természetrajzi tára fejlődésében három időszakot különböztet meg, 

 úgymint az ásványtani, a növénytani és az állattani időszakot. 



Az első időszak 1810— 1821-ig, a mineralogusok időszaka volt. Ebben 

 az időben ugyanis Tehel Lajos és Jónás József őrök intézték a 

 természetiek tárának a sorsát. Utóbbi mellé 1817-ben már a növénytani gyűjte- 

 ménj^ekhez is segédek (F o j t h F e r e n c z és utána SadlerJózsef) kerül- 

 tek. Ugyanez évben halt meg K i t a i b e 1 Pál, hazánk L i n n é-je, kinek 

 nagyértékű herbáriumát József nádor vásárolta meg 7000 forintért a 



