30 IRODALMI ISMERTETŐ. 



Múzeum számára, melylyel a növénytárnak kezdetleges gyűjtemény-anyaga 

 tetemesen gyarapodott. 



A második időszak történetét a szerző S a d 1 e r őri működésével 

 tárgyalja, meljr 1821-től 1849-ig terjedt. S a d 1 e r a múzeumi növénygyűjte- 

 mények gyarapításában rendkívül fáradozott, a miről tanúságot tesz különösen 

 nagy herbáriuma, melyet 1839-ben a Múzeum részére 6484 forintért vásá- 

 roltak meg. 



A harmadik időszak 53 a d 1 e r halálával kezdődött és 1870-ig tartott. 

 Ez időszakban a természetrajzi tárnak őrei F r i v a 1 d s z k y Imre, P e t é n jm 

 Salamon János, Kovács Gyula és Frivaldszky János voltak 

 és ez volt a múzeumi természetrajzi tárnak igazi zoológiai időszaka. Közülök 

 Frivaldszky Imre, főképpen azonban Kovács Gyula foglalkozott 

 botanikával. 



1870-ben a növénytár mint különálló osztály alakult meg. Haynald 

 Lajos dr., kalocsai érsek javaslatára ugyanis külön növénytári őr felügye- 

 letére kerültek a gyűjtemények, külön fűvészeti őrhivatal szerveztetett és az 

 új növénytári őri állást 1870-ben Janka Viktor foglalta el. Haynald 

 érsek pedig 12 ezer forintnyi alapítványt tett olyan czélból, hogy ennek évi 

 kamatai a növénytár gyűjteményeinek gyarapítására és rendezésére, valamint 

 botanikai utazásokra fordíttassanak. 



A növénytani osztály rendezett nagy európai herbáriumát Janka 

 működésének köszönheti. E czélból Janka a különböző értékes gyűjtemé- 

 nyeket nagy közös herbáriumba egyesítette, a mely azóta is megmaradt az 

 osztály törzs-herbáriumának. A K i t a i b e 1-féle herbáriumot ellenben, részint 

 honunk legnagyobb botanikusa iránt való kegyeletből, részint mivel számos 

 munkában hivatkozás történt az egyes csomagokra és az ezekben lévő ívek 

 számaira, nem sorozta a nagy európai herbáriumba, hanem külön, a maga 

 eredetiségében hagyta meg. 



Janka Viktor 1889-ben nyugalomba vonulván, Istvánffi Gyula 

 drt nevezték ki a növénj'^tani osztály őrévé, kinek idejébe esik az osztály törté- 

 netére nézve ama nevezetes esemény, hogy 1892-ben a botanika nagynevű 

 munkása és pártolója néhai Haynald Lajos dr. bíboros kalocsai érsek, 

 végrendeleti intézkedésére világhírű növénygyűjteménye és botanikai könyv- 

 tára az osztály tulajdonába került. E nagyértékű gyűjtemény és könyvtár 

 átvétele a növénytani osztály kiköltözését tette szükségessé a Magyar Nemzeti 

 Múzeum palotájából, a mi 1892-ben meg is történt, elfoglalván jelenlegi 

 otthonát (V. ker., Széchenyi-utcza 1. szám, II. em.), a mely azóta két ízben is 

 újabb helyiségekkel tetemesen bővült. 1896-ban az osztály személ3'zete is 

 gyarapodott B e r n á t s k y Jenő dr. segédőr személyében. 



Istvánffi helj^ére, ki a kolozsvári egyetemhez neveztetett ki rendes 

 tanárnak, 1898-ban R i c h t e r Aladár dr. neveztetett ki a növénytani osztály 

 őrévé ; de csak 1899-ig maradt az osztály élén, mert mint helyettes egyetemi 

 tanár foglalta el Kolozsvárott a botanikai tanszéket. 



1899. évben Filarszky Nándor dr. vette át a növénytani osztály 

 vezetését. Három évi működése alatt az osztály helyiségei már 34-rc szapo- 



