32 IRODALMI ISMERTKTŐ. 



Az emlékmű harmadik fejezete : A növénytani osztály könyvtárá-i tár- 

 gyalja. Bernátsky Jenő ismertetésének előszavában kiemeli, hogy a 

 növénytani könyvtár értékének súlya nem kódexekben vagy kiváló régi 

 könyvekben van, hanem a növénytani osztály könyvtárának, mint múzeumi 

 és mint magyar nemzeti intézménynek, egyrészt florisztikai és rendszertani, 

 másrészt különösen magyar vonatkozású müvekben kell bővelkednie. Ennek 

 alapján ismertetésének felosztását olyan sorrendben adja elő, a mint ez a 

 növénytani osztály látogatóinak és a könyvtár iránt érdeklődőknek a leg- 

 jobban megfelel. E csoportok a következők: I. Florisztika ; II. Rendszertan; 

 III. Növény földrajz ; W . Anatómia, physiologia, biológia, palaeontologia ', V. 

 Alkalmazott botanika ; VI., MI. Folyóiratok és végre VIII. Kéziratok. A 

 szerző ezen csoportokon belül a legnevezetesebb műveket röviden megemlíti, 

 minek alapján az olvasó a növénytani osztály könyvtárának rendkívüli gazdag- 

 ságáról és értékéről, valamint a könyvtárnak különösen magyar nemzeti muzeális 

 irányelveiről képet alkothat. Habár a könyvtár közel 7000 müvének csak 

 csekély százalékát — a leginkább jellemzőket — említhette meg, mégis 

 világosan kitetszik, hogy legjobban a magyar vonatkozású tlorisztikai, a 

 nagyobbszabású rendszertani művek és a botanikai folyóiratok, egyáltalában 

 pedig a H a y n a 1 d-köny vtár alapján részben külföldi llorisztikai, részben 

 rendszertani tárgyú nagy illusztrált díszmüvek vannak képviselve. 



Az emlékiratban az egyes fejezetek különleges magyar növények rajzai- 

 val vannak díszítve és a szöveg között Kitaibel Pál, Sadler József, 

 Janka Viktor és H a y n a 1 d Lajos arczképei, valamint egy szemléltető 

 gombagyűjtemény képe és egy könyvtári terem képe díszítik az emlékiratot. 



A Magyar Nemzeti Múzeum növénytani osztályát bel- és külföldi szak- 

 férfiak látogatják és használják annak gyűjteményeit meg könyvtárát, de 

 rendelkezésére van az osztály egyszersmind a botanika iránt érdeklődőknek is. 



KiíBiERLE (Budapest). 



Noll, F., Ztír Keijniingspliysiologie der Ciicnrbitaceeii. Landwirthschaft- 

 liche Jahrbücher. 1901. 



Ismeretes, hogy a tökmag csírázása közben támasztószerv létesül, mely- 

 nek föladata az, hogy a szíklevelekről a maghéjnak letolását elősegíti. Noll 

 vizsgálódás tárgyává tette mindama ténj^ezőket, melyek ezen sajátszerű kinövés 

 keletkezésében résztvesznek. 



Sikerült megállapítania, hogy a fejlődés folyamán két különböző inger 

 működik közre, még pedig egy geotrópos és egy morphaesthetikus inger. Az 

 első inger szerepe előre gyanítható volt, mivel a szóban forgó kinövés a gyö- 

 kérnek lefelé való görbülésekor a homorú oldalon keletkezik, föltéve hogy a 

 mag lapos oldalával fekszik ; ha ellenben a mag egyenes helyzetben van, 

 akkor ugyanezen tövisalakú kinövés helyén gyürüalakú ormós kiemelkedés 

 észlelhető. 



A függőleges helyzetű mag csíranövényén látható gyürüalakú ormós 

 kinövés szintén geotrópos viselkedésre vezethető vissza, minthogy ilyen inger 

 a növényke függőleges helyzete daczára érvényesíti hatását, mert a külön ez 



