IRODALMI ISMERTETŐ. 33 



irányban tett kísérletek szerint az inger iránt érzékeny fölületen az alsó 

 pólustól 5— e^J-nyi eltéréssel is megnyilatkozik a geotrópos hatás. 



■Rendes körülmények között e gyűrűalakú ormó az egyoldalúan fejlődő 

 kinövés fokozása következtében correlativ elnyomatásnak van alávetve. Az 

 ormó keletkezése közben a geotrópos visszahatásnak eddig nem ismert alakja 

 szerepel, nevezetesen a növekedés eddigi irányától való eltérítés, mi közben 

 a szomszédos fölületrészlet antiklínjei fokozatosan periklínekbe mennek át. 



A tövisszerű nyújtvány keletkezésekor második tényező gyanánt szerepel 

 az azt viselő szerv görbűlése ; a szóban forgó nyújtvány N o 1 1 szerint, ellen- 

 tétben az oldalgyökerek viselkedésével, a homorú oldalon keletkezik. 



Mindkét tényező, a nehézségi erő ingere és a görbülés egyértelműen 

 működnek közre és különösen fokozzák a tövisszerű nyújtvány biológiai 

 működését. Ebből gyakorlatilag az a tanulság vonható le, hogy ugorka-, 

 dinnye-, tök- stb. magvak vetésekor lapjukkal fekvő helyzetben tétessenek a 

 földbe, mert ekkor a tövisszerű támasztó szervek legjobban felelhetnek meg 

 czéljuknak. Ajánlatos ezen kívül, hogy a magvetésre szolgáló ágy hőmérsék- 

 letét ne tartsuk állandóan nagyon melegen, mert különben a nyújtvány a 

 hypocotyl megnyúlása folytán a maghéjtól eltolatik. 



ScHiLBERSzKY (Budapest). 



Beveri, Th.: Dus Probleiu der Befriichluiig. Jena, 1902. Mit 19 Ab- 

 bildungen im Text. 



A normális, esetleges (fakultatív) és mesterséges szűznemzés (partheno- 

 genesis) ismert folyamatai arra tanítanak, hogy a petesejt saját magában is 

 fejlődésre képes lehet, hogy tehát benne a fajnak lénye tökéletesen megvan. 

 Hogy mindennek daczára rendszerint nem fejlődik tovább, ez gátoló körül- 

 ményben találja okát, mely a spermatozoid-dal való érintkezés folyamán el- 

 hárul. A spermatozoid-dal való egybeolvadás tehát a petesejt osztódási tehet- 

 ségét megindítja és így a további fejlődés menete lehetővé válik. Minthogy 

 az állati sejtosztódások közben a centrozom-nak jelentős szerepe van és a 

 spermatozoid-dal való egybeolvadás után a petében sugárzó test válik látha- 

 tóvá, ez okból kitűnik, hogy a spermatozoid centrozom-ja az, mely az osztó- 

 dások és általa a további fejlődés megindítója gyanánt szerepel, miértis a 

 centrozom egj'^enesen a petesejt osztódási és szaporodási szervének tekintendő. 

 A petesejtbe való lépésekor osztódik és a két, az első osztódást vezérlő 

 centrozom-tól származik valamennyi többi. Bizonyos esetekben azonban újra 

 is alakulhatnak. A sejtmagvak egybeolvadása nem szükséges az osztódások 

 szempontjából, mivel sejtmagnélküli és megtermékenyített petesejtrészletek is 

 fejlődhetnek tovább ; még akkor is, ha csupán a centrozom vándorol a pete- 

 sejtmag felé, a nélkül, hogy ez a hím maggal egyesülne (a mi bizonyos 

 körülmények között bekövetkezik), a petesejt osztódásokra képes. A túltermé- 

 kenyítés után keletkező soksarkú orsók a hím centrozom-nak az osztódási 

 tehetséggel való viszonyára utalnak. 



Ezzel azonban a megtermékenyítés jelentősége még nincsen kimerítve. 

 A második nevezetes jelenség a sejteknek, illetőleg a sejtmagvaknak egybe- 



Xövénj-tani Közlemtnyek. 1903. II. kötet, 1. füzet. 3 



