SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



37 



hány pontjáiól elősorolt 20 faj ezeknek 

 harmadrészét teszi. A gombaanyag gyűj- 

 tésében t'ücrdemc van Kondor Vilmos 

 m. kir. erdómestcrnek, a ki a földalatti gom- 

 bák leghasznosabb faja tenyésztését is 

 megkísérli, szarvasgombás erdőből szár- 

 mazó makkok ültetésével. Tudomása sze- 

 rint hazánkban ez az első kísérlet a 

 szarvasgombának franczia mód szerint 

 va:.ó tenyésztése terén. 



4. Kümmerlc Jenő ».\ magyar 

 nemzeti múzeum növénytára« czímű em- 

 lékiratot mutatta be és ismertette, a Ma- 

 gyar Nemzeti .Múzeum százados évfor- 

 dulója alkalmából. 



5. Papp Dezső »Adatok az Iris- 

 Icvél anatómiájának ismeretéhez* czímen 

 előadott doctori dissertatiojában a követ- 

 kező fajokat vizsgálta összehasonlító ana- 

 to^niai szempontból : Iris arenaria L., Iris 

 variegata I.., I. pumila I.., I. Reichenbachii 

 Háuf., I. pseudacorus I,., I. sibirica I,., 

 I. spuria I,., I. Gueldenstaedtiana l.ep., I. 

 subbarbata Joó. .\ tárgyalásban követ- 

 kező rendszer szerint halad, a) Bőrszövet- 

 rendszer, b) Mechanikai, c) .Szállító, 

 d) .Áthasonító rendszer, ej Váladéktartók, 

 VI. .Szellőztető rendszer, f) Az Apogon 

 és Pogon-iris sectio-k anatómiai jellegeinek 

 megállapítása. .Az epidermis kifejlődésében 

 különbséget állapított meg a mechanikai 

 szövetek és a mesophyll között, a hüvelyen 

 és a lemezen, a hüvely belső és külső olda- 

 lán. Kgyes fajokban cseranyagot, másutt 

 nyálkasejteket talált. 



.\ szállító elemektől izolált mechanikai 

 berendezés \'an a levélszéleken és a hü- 

 vely belső szögletén, melyeket a meg- 

 fásodás (lignificatio) hiánj'a különböztet 

 meg a szállító elemekhez tartozóktól ; ezek 

 tartókat alkotnak. A l'ogoniris scctio-ban 

 egyszerűen váltakozva a lemez mindkét ol- 

 dalán, itt sklerenchym csak a háncs külső 

 oldalán, az Apogon scctio-ban összetett »S« 

 alakú tartók vannak. Sklerenchymgyűrű. A 

 mocsári fajok xerophyta jellegét a lacunák 

 és a levélfölegyenesitésből magyarázza. 

 Gyengébb érvényesülését az I. arenaria-n 

 a típusos .\erophyt viszonyok között 

 töltött idő rövidségének tulajdonítja. A 

 nyalábok egyszerűek és összetettek. .A lemez 

 nem homológ a dorsi\entral levéllel, mert 

 a felső rész hiányzik. .A nyalábok válta- 

 kozását a fejlődés magyarázza. A szállító 



rendszer is 2 elkülönült csoportot ad. 

 Mestomanastomusok mindenütt vannak. Az 

 I. pscudacorus-ban diaphragmákat talált. 



Az áthasonító szövetek megjelenése há- 

 romféle és mindig isolateralis : 1. levél- 

 hosszirányban nyúlt, ;>. merőleges, 3. ke- 

 resztpallisad. Az áthasonító rendszer is 

 két típust ad. Cseranyag idioblastokban 

 és tömlőkben van. Oxalsavas kristályok 

 mindenütt találhatók. 



.\ szellőztető rendszer háromféle alak- 

 ban található : schizogen eredetű inter- 

 ccUularis járatok, tysigen eredetű hézagok 

 és ugyanilyen eredetű lacunák alakjában. 

 A szájnyílás generikus jellege csekél}', de 

 nagy a változatosság. Talaj- és klímabe- 

 folyások észlelhetők az I. pseudacorus és 

 I. arenaria fajokon. Teljes megegyezés van 

 Baker morphologiai és az anatómiai cso- 

 portjai között ; a megegyezés kiterjed az 

 alcsoportokra is. 



A Pogoniris sectio jellegei : típusos 

 scklerenchym-szövet csak a háncs külső 

 oldalán. Váltakozó egyszerű »I« alakú tar- 

 tók a lemez mindkét oldalán. Az edény- 

 nyalábok nem kerülnek szembe egymással. 

 Keresztpallisad. Lacunák nincsenek; a belső 

 légüreg transversalis. 



Az Apogon sectio jellegei : sklerenchym- 

 gyűrű, vagy csak 2 oldaü stereom. Összetett 

 »I« alakú tartók a levél felső és alsó felü- 

 letét összekötve. .\z edénynj'alábok szem- 

 ben állanak. Az egysejtű merőleges pal- 

 lisad, tangentialis közvetítő szövet. Lacu- 

 nák vannak. 



G. Schilberszky Káról y» Ujabb 

 teratologiai esetek« czímen tartott előadá- 

 sában olyan rendellenességeket mutat be 

 és ismertet, melyek az idevágó irodalom 

 alapján ismeretlenek, vagy más szempont- 

 ból vannak tárgyalva. A bemutatott fej- 

 lődésbeli eltérések a következők : a) Kerti 

 rózsavirág a csészetáj nagyfokú lombo- 

 sodásával (phyllodia) : b) Vitis vinifera 

 szőlőfürtjének főtengelyi nagymérvű sza- 

 lagosodása (fasciatio) ; c) Tuhpa Gesne- 

 riana zygomoph virágalakulás, a belső 

 lepelör\- és a belső porzóörv eg3'-egy tag- 

 jának megkettőződése (dédoublement) kö- 

 vetkeztében, a termő 4-levelü ; Syringa vul- 

 gáris hajtásvégi két átellenes levelének 

 hátoldali és főérmenti tökéletes össze- 

 növése (adhaesio). Utóbbi két teratologiai 

 eset Csíki Ernő gyűjtéséből való. 



