ADATOK AZ IRIS-EK LEVELÉNEK ANATÓMIÁJÁHOZ. 43 



többet mond az »isolateralis« kifejezés. R o s s H. monofacialis-nak nevezi a 

 lemezt, mivel nézete szerint a két oldal a dorsiventralis levél fonákának felel 

 meg ; a felső pedig hiányzik, miről különben a szállító rendszer tárgyalásakor 

 bővebben fogok szólani. A levél anatómiai viszonyainak tárgyalásában követ- 

 kező fejezetek szerint haladok : I. Rőrszövetrendszer. II. Mecha- 

 nikai rendszer. III. Szállító rendszer. IV. Áthasonító 

 rendszer. V. Váladéktartók. VI. Szellőztető rendszer. 

 VII. Az eredmények egybevetése az eddigiekkel és az Apogon meg 

 Pogoniris sectio-k anatómiai jellegeinek a megállapítása. 



I. Bőrszövetrendszer. 



Akár keresztmetszetben, akár sugárirányú vagy pedig tangentialis hossz- 

 metszetben vizsgáljuk a felbőrt (epidermis), fel fog tűnni, hogy a sejtek kétféle 

 kifejlődésüek. A nyalábok és a levélszélek fölötti epidermis-sejtek más kifejlő- 

 désben vannak, mint a mesophyll fölöttiek. Ezt a jelenséget nem is a nyalábok, 

 hanem a veRik együtt megjelenő felbőr alatti mechanikai elemek idézik elő, 

 melyek a levél szélein szállító elemek nélkül jelennek meg. Ellenben a 

 mesophyll-ba mélyesztett, a felbőrtől több sejtréteggel elválasztott mechanikai 

 elemek a felbőr-sejtek kifejlődésére hatással nincsenek. Utal erre a kétféle 

 kifejlődésre Ross H.* is; szerinte ugyanis a nyalábok fölött nincsenek száj- 

 nyílások, a sejtek erősebbek és inkább négyzetes alakúak ; a chlorenchym 

 fölött szájnyílások vannak és itt a sejtek rövidebbek, szélesebbek, rhombus- 

 alakúak. Több más, kevésbé jelentékeny eltérés is mutatkozik, melyeket a 

 felbőrnek részletes tárgyalása során fogok megemlíteni. 



A felbőr kifejlődésének másik sajátsága, a melyre Ross nem terjesz- 

 kedett ki, az, hogy a hüvel}^ és a lemez epidermise más-más alakulást mu- 

 tat. Végre különbség van az epidermis-sejtek kifejlődésében a hüvely belső 

 és külső oldalán, a mi érthető, mivel a belső oldal felbőrének élettani szerepe 

 jelentéktelenebb. Az eltérések ebből a három szempontból fajonként nagyob- 

 bak vagy kisebbek. 



A hüvelyen az epidermis-sejtek a levél hosszirányában nyúltabbak, 

 mint a lemezen (hossz-dimensio) ; utóbbi helyen szélesebbek (tangentialis 

 dimensio), magasságbeli eltérések (radiális dimensio) vagy nincsenek vagy 

 csak jelentéktelenek. Az /. pseudacorus lemezén pl. valamivel magasabbak. 

 A különbség fajok szerint hol erősebben, hol gyengébben nyilvánul. Az 

 /. sibirica, I. GiieJdenstaedtiana, I. subbarbata^ I. spiiria, I. arenaria hüvelyein 

 2— 3-szor hosszabbak a sejtek, mint a lemezen. Az /. pumila, I. variegata, 

 I. Reichenbachii-n sokkal csekélyebb a különbség. A sejteknek ez a megrövi- 

 dülése a szájnyílások nagyobb számával válik érthetővé. Ez magyarázza 

 meg a sejteknek olyanféle alakváltozását is, hogy míg a hüvelyen inkább 

 szabályos deréknégyszög-alakúak, addig a lemezen a rhombus-alakhoz köze- 



* Ross H. : Anatómia comparata delle foglie delle Iridee. Malpighia 1892. 

 VI. pag. 90-110, 179—205. 



