ADATOK AZ IRIS-EK LEVELÉNEK ANATÓMIÁJÁIIüZ. 45 



lemez mindenütt sokkal ridegebb a mechanikai elemek erős fejlettsége miatt,, 

 a miért nem is szükséges az epidermisnek olyan erősen kifejlődnie. A fal- 

 vastagodásnak jelzett feladatán kívül másik szerepe a párolgás csökkentése. 

 A száraz talajbeli és éghajlati viszonyok között élő növénynek érdekében 

 van ez, minek példáját az /. areiiaria-n is láthatjuk, a hol a vastagság 8 ,tí-ra 

 is kiterjed. A nedves talajon termő /. pseudacorus, I. Gueldenstaedtiana, 

 I. subbarbala, 1. variegata-n 2—3 /í, az /. pinnila, I. Reichenbachii n 5 «, az /. 

 sibirica I. spitria-n 5"4 u. Habár utóbbiak nedves talajon is élnek, ez a jelen- 

 ség is ama xerophil jellegek közé sorolható, melyek egyes mocsári növé- 

 nyeket és így ezeket is jellemeznek. A külső falon némely fajon dudorodá- 

 sok vannak ; említi ezt R o s s az /. sibirica-n is. Meg van ez a jelenség, 

 hasonlóképpen az /. spiiria, I. Gueldenstaedtiana, I. síibbarbata és /. piimila-n 

 a szájnyílások vonalán a sejtek közepén, még inkább a lemezen. Különben pedig 

 minden faj epidermis-sejtjein vannak többé-kevésbé ilyen kampószerű képződ- 

 mények a szélső felbőr alatti sklerenchym-rostok fölött. A hüvely belső 

 részén a külső fal rendesen nem olyan vastag, mint a külső oldalon ; de 

 erre nincsen is szükség. Általában mindig erősebb a külső fal vastagodása a 

 mechanikai szövetek fölött mint a mesophyll fölött ; ellenben a lemez közepétől 

 a szélek felé való sejtkisebbedésnek nem felel meg egyúttal a fal csekélyebb 

 vastagsága is, bármilyen aprók is itt a sejtek, a faluk mégis vastag ; továbbá 

 a levél csúcsán minden fajon erősebben vastagodott a külső fal. 



A belső fal mindenütt vékonyabb, mint a külső ; kivétel ez alól a 

 hüvely belső szögletében van ; viszont azonban vannak helyek, a hol a belső 

 fal egyáltalában nincsen vastagodva. Előbbi helyen néha több jit-nal múlja 

 felül a külsőt a belső fal, néhol kétszer olyan vastag. A belső fal nagyobb 

 vastagsága a hüvely belső oldalán tovább is terjed, az /. pmnila-n a hüvely 

 fele részéig, az /. variegata és /. arenaria fajokon néhány sejten át, az /. pseuda- 

 corus, I. Gueldenstaedtiana, 1. subbarbala, I. sptiria fajokon a hüvely szé- 

 léig. A hüvely belső szélének ez a mechanikai elve érthető, sőt szükséges 

 is a beszakadás ellen ; az ennek megfelelő külső szögleten a szilárdításnak 

 ez a módja elmaradhat a felbőr alatti erősítés miatt. A lemezen a belső 

 falvastagodás sokkal gyengébb, a felbőr alatti erősítő szövetek hatása sem lát- 

 szik meg rajta úgy, mint a külsőn. Az /. pnmila és /. Reichcnbachü-n alig vas- 

 tagodott. Pedig hogy mennyire függ a fal vastagodásától az összetartás a 

 mesophyllal, legjobban mutatja az /. spiiria, a hol vastagodott ugyan, de azért 

 a legkisebb behatásra, melyet például a metszés idéz elő, az epidermis 

 elválik. 



A radiális falak nagyobb részükben vastagodás nélküliek, ellenkezője 

 nem is volna előnyös. Vastagságuk fajok szerint változó ; csupán mint érde- 

 kesség említhető, hogy az /. arenaria-n, a hol a többi falak nagyon vastagok, 

 a legvékonyabbak. Némely fajon gödörkék is láthatók bennük ; pl. az /. Reichen- 

 bachii, I. pumila, I. arenaria és /. spuria-n. Ross* említi, illetőleg valószí- 



* Ross H. : Aiiat. comparata delle foglie delle. Iridee, Malpighia. 1892. VL 

 pag. 194. 



