46 PAPP DEZSŐ 



nűleg azt érti, midőn az Apogon sectio-ról azt mondja, hogy az oldalfalak 

 pontozottak. E jelenség nem ritkaság ; L o e b e 1 * több esetet említ, szerinte 

 az anyagvándorlás megkönnyítésére szolgál. 



A sejteknek tartalma rendesen a vékony plazmatömlő és sejtnedv. Némely 

 fajon egyes sejtekben gyéren chlorophyll is található ; így az /. puinila, I. va- 

 riegata, I. spuria, I. Giteldenstaedíiana, I. subbarbata, I. Reichenbachü-n ren- 

 desen csak a chlorenchym fölött. Az /. pseiidacoms, I. pumila, I. Reichenbachii és 

 /. variegata sejtjeiben cseranyag van, az /. sibirica-ha.n nem találtam az epider- 

 misben, bár itt is említi B a u e r K.* Végre az /. subbarbata és /. Gtieldensiaed- 

 tiana-han elszórtan a hüvely belső oldalán találtam nyálkasejteket. Az epidermis 

 síkjában egy-egy sejt helyén néhol tálalakú mélyedés található ; nagyon ritkán 

 kapható meg szépen az egész nyálkasejt, mivel jóval felül emelkedik az epi- 

 dermis színvonalán és így könnyen felszakadhat, annál is inkább, mivel külső 

 fala vékony. A hüvely külső oldalán is találni ilyen tálalakú mélyedéseket, 

 csakhogy alattuk meg vannak, bár kisebbek a többinél, az epidermis-sejtek ; 

 ha itt is volt nyálka, akkor a külső fal egy részétől vagy csak a kutikula- 

 tói lehetett elválasztva. 



Kutikula mindenütt van a sejtek külső falán. A hol vastagabb a fal, 

 ott rendesen vastagabb a kutikula is. Legvastagabb az /. aimaria, I. sibirica 

 és /. spitria-n. A felszíne rendesen sima. Az /. sibirica-n gyakran kisebb meg- 

 szakítások vannak az egyes sejtek fölött, máskor apró horgocskák látszanak 

 rajta. A külső fal kidudorodásait követi, beborítja a szájnyílások külső lég- 

 üregének falát, sőt az eisodialis nyílásig megy és a zárósejtek kutikula-léczét 

 alkotja. A viaszt nem figyelhettem meg, mivel borszeszben tartott anyagot 

 vizsgáltam. 



Az egymást borító levelek közül a beljebb esők epidermise mindig 

 gyengébb. A külső levél tudniillik hüvelyével beborítja az utánna következő 

 belsőt ; a beborított részen védve van, tehát az cpidermisnek megfelelő műkö- 

 dése csökken. Még jobban van ez így a legfiatalabb első, esetleg második 

 levélen, melj'' egész terjedelmében körül van zárva a külső levelektől. A sej- 

 tek általában rövidebbek, keskenyebbek, de mindenütt magasabbak, mint a 

 külsőbb vagy teljesen kifejlődött leveleken. A hüvelyi részen a mind beljebb 

 eső leveleken a sejtek erősítő jellegének fokozatos csökkenését követhetni : 

 a falvastagodás, a kutikula gyengébb lesz ; végre a legbelső fiatal levelekben 

 a fal nem vastagodott, kutikula nincsen, a gyenge felbőr alatti mechanikai 

 szöveteknek semmi befolyásuk sincsen az epidermisre. Jellemző továbbá, hogy 

 a fiatal levelek epidermis-sejtjeiben chlorophyll van, még olyan fajokon is, 

 melyeken kifejlődött állapotban éppen nem található. 



Mérlegelve az epidermisről eddig mondottakat, nyilvánvaló, hogy egész 

 kialakulása xerophil jellegű. Ezen belül itt is ki lehetne fejteni olyan bélye- 

 geket, tulajdonságokat, "melyek összefüggésben volnának a megváltozott talaj- 



* Loebel: Anatomie der Laubblátter etc. Prings. Jahrb. f. wiss. Rot. 1889. 

 XX. S. 49. 



**■ B a u e r K. : Untersuchungen über etc. 



