52 .PAPP DEZSŐ 



hirtelen átmenettel vékonyodik ; előbbin a lemez felét elfoglalja és azután 

 egyenletesen vékonyodik. Végre egybefoglalhatok a következő fajok : /. spuria, 

 I. GneJdenstaedtiana, I. subharbata (6. rajz). A lemez legnagyobb részében 

 egyenletesen vastag, csak a széléhez közel vékonyodik meg ; bár a mechanikai 

 szövetek itt a legerősebbek, mégis olyan nagy dudorodásokat nem alkotnak, 

 mint az /. variegata-n. 



Schwendener* értelmezése szerint a szállító elemekkel kapcsolt mecha- 

 nikai szöveteknek kétféle helyzetét lehet itt megkülönböztetni : 1 . subepidermá- 

 lis erősítőket, ha közetlenül vannak az epidermis alatt ; ilyeneknek mondhat- 

 juk azokat is, melyek 1 — 2 mechanikai jellegű sejtréteggel vannak elválasztva 

 az epidermis-től ; 2. mélyebben a parenchymában fekvő ú. n. belső tartókat. 



Ezeknek a mechanikai szöveteknek tárgyalásakor első sorban is arra kell 

 tekintettel lenni, hogy miképpen van megvalósítva az erősítés elve az egyes 

 fajokon ; másodsorban, hogy az e czélt szolgáló mechanikai szöveteknek 

 . milyen a kifejlődési alakja és végre milyenek az elemei ? A szállító elemekkel 

 kapcsolt mechanikai szöveteknek a nyaláboktól való tökéletes különválasztása 

 is meg volna magyarázható Schwendener** és F a 1 k e n b e r g*** ama fel- 

 fogásával, hogy eme szövetek tulajdonképpen nem tartoznak az edénynya- 

 lábokhoz ; más az élettani szerepük, más az alakulásuk és kapcsolódásuk 

 ezekhez csak czélszerüségi jellegű. Mindez azonban nem zárja ki, hogy e 

 szövetek a cribrovasalis rendszer tárgyalásakor is szóba ne kerüljenek. Mivel 

 együttvéve morfológiai egységet alkotnak, a cribrovasalis rendszer helyzetbeli 

 és más általánosabb szempontú tulajdonságainak, más szövetekhez való viszo- 

 nyainak leírása a mechanikai szövetek elválasztásával el nem képzelhető. 

 A mechanikai rendszer kialakulásának formái a Schwendener megkülön- 

 böztette típusokba illeszthetők. Az erősítést általában tartók (»Tráger«) végzik, 

 melyek egymással párvonalasan és a felületre merőlegesen vonulnak végig 

 a levélben. Az Iris-ek hüvelyét az 1-ső rendszer 4ik típusába sorolja S c h w e n- 

 d c n e r,"*" a hol egyszerű »I« alakú tartók vannak a hüvely külső oldalán. 

 A tartók alkotásában részt vesznek : a sklerenchym-szövet, a cribrovasalis rend- 

 szer és ennek belső hüvelye. Csak ilyen értelemben lehet szó »I« alakú tartók- 

 ról. Felbőralattinak tulajdonképpen csak néhány tartó vehető, a többi áthaso- 

 nító parenchym-mal van elválasztva az epidermis-től és így belső tartók, melyek 

 a második típusba tartoznak. A lemezen kétféle típus található, u. m. egy- 

 szerű »I« alakú tartók a lemez mindkét oldalán, de váltakozó állásban. 

 Ez az 1-ső rendszer 5-ik típusa S c h w e n d e n e r ít értelmében. Erre nézve 

 ő az /. variegata-i említi, de ide tartozik az /. arenaria, I. pninila, I. 

 Reichenbachii is (3. és 4. rajz). A többi öt fajon összetett »!>.< alakú tartók vannak, 

 melyek a lemez 2 oldalát kötik össze (5. és 6. rajz). Itt az összetett tartót 



* Schwendener: Das inechanischc Princip. Seite 77. 

 ** Schwendener: Das mech. Princip. Seite 77. 

 *** Dr. P. Falkenberg: Vergleichende Untersuchungen übcr dcn Jiau der 

 Vegetationsorgane der Monokotyledonen. Stuttgart, 1870. Seite 142. • 



t Schwendener: Das mechanische Princip ctc. Seite 81. 

 tt Schwendener: U. a. 



