ADATOK AZ IRIS-EK LK\-ELKNEK ANATÓMIÁJÁHOZ. 55 



A mechanikai szövetek kifejlődésében két jelenség tűnt fol. Az /. sibi- 

 rica, I. pseiidaconis, I. spiirij-han erős fejlettségűek, holott ezek inkább 

 hydrophil növények, másrészt gyengébb fejlettségűek aránylag az /. areiia- 

 ria-n, mely jelenleg típusos xerophyta. Az első jelenségre a magyarázatot 

 nem találhatjuk meg W a r m i n g - nál *, »A mocsári növények xerophil jel- 

 legei « czímű fejezetben. O xerophil jellegekűl említi a viaszt, erős culinoso- 

 dást, a vastag epidermist, az isolateralis levelet ; ezek azonban generikus xero- 

 phjl jellegei az hisek-nsk, csak nagyobb mértékben vannak meg az említett 

 fajokon. Ezeknek a jelenségeknek sincsen általánosan elfogadott magyarázata. 

 A hypothesis-ek a következők : J o h o \v ** 1884-ben mutatott arra, hogy van 

 egy transpiratio-optimum és ezért a mocsári növények kényszerítve vannak 

 a túlságos kipárolgást csökkenteni. K i h 1 m a n *** és G o e b e 1 1 azon ma- 

 gyarázata, hogy a nedves talaj mellett, mely azonkívül hideg is, a szárító 

 szeleknek van az a hatásuk, hogy a kipárolgás csökkentésére berendezések 

 alakuljanak, itt nem állhat fenn. vSzerepe van annak a körülménynek is, 

 hogy a gyökér tevékenysége a nedves és oxygenben szegény talajban nehe- 

 zebb. A mocsári növények gyökereinek Freyberg szerint sokkal kevesebb 

 oxygen-igényük van, mint a száraz talajon élőknek és hogy munkájuk a 

 földfeletti szervekéivel súlyegyenlőségben maradjon, ezek tevékenységének is 

 alább kell hag^^ni és megjelennek a kipárolgás csökkentését előidéző ténye- 

 zők. Továbbá .S t a h 1 'f^ szerint a nedves talajon élő növények szájnyílásai 

 nem szabályozzák úgy a kipárolgást, mint más növényekéi, mert nyitottak 

 és szakadatlanul párologtatnak ; azért szükségesek a csökkentő tényezők. Mind- 

 ezek megmagyarázhatják azokat a jelenségeket, melyeket a bőrszövetrendszer 

 leírásában említettünk, de nem a mechanikai szövetek erős fejlettségét. Ezek 

 a kipárolgást csak annyiban és akkor csökkenthetik, ha felbőralattiak és 

 a levél fölületének nagy részét teszik, ttt A fenforgó esetben a mechanikai 

 szövetek erős kifejlődését véleményem szerint az magyarázhatja, hogy mivel 

 itt rendesen jól kifejlődött üregek találhatók, melyek folytán a belső szövetek- 

 nek coUapsus-a nagyon könnyen megtörténhetnék, ellensúlyozásul a lemez 

 fölületére merőleges irányú szilárdításnak jobban kell érvényesülnie. Más- 

 részt, mivel itt a levelek nagyon hosszúak, könnyen meghajolnának, az áthaso- 

 nításra pedig szükséges, hogy mindkét fölületét egyenlően érje a fény ; azért 

 az erős mechanikai szövetek lényeges tényezői a levél kiegyenesítésének. 



Az /. arenaria-n tapasztalható jelenséget nem tudom egészen határo- 

 zottan megfejteni. Bizonyos megfontolás után arra az eredményre jutottam, 



* W a r m i n g : Lehrbuch der etc. Seite 174. 

 ** Johow F. : Ueber die Beziehungen einiger Eigenschaften der Laubblatter 

 ZLi den Standortsverháltnissen. Jahrb. f. wiss. Hot. X\^ 1884. 



*** K i h 1 m a n A. O. : Pllanzenbiologische Studien aus Russisch-Lappland. Aus- 

 zug in Flóra. LXXV. 



t Goebel K. : Ptlanzenbiologische Schilderungen. II. Theil. 1891—92. 

 tt Stahl: Einige Versuche übcr Transpiration und Assiinilation. Bot. 

 Zeitg. 18í)4. 



itt Volkens: Beziehungen etc. Seite 12. 



