l 



ADATOK AZ IRIS EK LEVELÉNEK ANATÓMIÁJÁHOZ. 57 



helyeződnek el ott is, a hol különben szemben állanak a lemezben. A lemez 

 alsó részén a szélek mentén levő nyalábok helyzetéből következtetni lehet. 

 hogy melyik a később alakult, mert itt a nyalábok rendes helyzetükben van- 

 nak, háncsrészükkel kifelé fordulva ; míg a másikon vagy egészen a levél 

 szélességében helyezkedtek, vagy kissé ferdén állanak. 



Minden fajon a nyalábok nagysága általában háromféle, melyek sza- 

 bályosan váltakoznak. A levél közepén van a legnagyobb nyaláb és ettől 

 jobbra-balra következnek a többi kisebbek részarányosán. Mindez a levél- 

 fejlődéssel függ össze és azért itt helyén való megemlíteni azokat az eredmé- 

 nyeket, melyeket e téren a kutatás elért. Erre nézve T r é c u 1 és G o e b e 1 

 szolgáltattak adatokat. Trécul* szerint, ki az /. gennanica levélfejlődését 

 vizsgálta, ez mint a tenyészőkúpot körülvevő sánczalakú gyűrű fejlődik, 

 mely később egyenlőtlen növekedés következtében kámzsa-alakot ölt. A le- 

 véllemez később alakul ki. G o e b e 1 ** referátumában figyelmeztet arra, hogy 

 az eredeti levélkezdemény nem a hüvely, hanemi az E i c h 1 e r-féle *** elsőd- 

 levél, a melyen az alapi és csúcsi részre való elkülönülés még nem követ- 

 kezett be. Legutóbb Deinega+ foglalkozott e kérdéssel; szerinte a kü- 

 lönbség valamely más egyszikű hüvelyes levél és az //75-levél fejlődése között 

 az, hogy míg előbbinél az elsőd-levél csúcsa, később is a lemez csúcsa lesz 

 és az egyenlőtlen növekedés következtében az első nyaláb a ránczolt levél- 

 lemez szögébe kerül, addig az /r/s-levélnél az elsődlevél csúcsa oldali hely- 

 zetű lesz és mint a levélhüvely csúcsa marad vissza ; a lemez eleinte csak 

 a kámzsa-alakú elsődlevél hátéle gyanánt van kialakulva, melyen később 

 új levélcsúcs létesül. A további növekedés legerősebb a lemez median részén, 

 ez irányban helyeződik el a két legerősebb nyaláb is, nem pedig a szöglet- 

 ben ; a többi nyalábok kétoldalt annál korábban alakulnak ki, mennél 

 közelebb esnek a median részhez. 



A levél morfológiai sajátságai szerint azonban a fejlődés ilyenformán 

 is gondolható : a fiatal levéldudor alsó és felső csúcsi részre különül, az 

 alapi rész két oldalt erősebben nevekedik és ez alatt a csúcsi részlet is 

 tovább növekedhetik. Az alapi rész két oldali egyenlőtlen növekedéséből 

 létrejön a kámzsa-alak, míg a csúcsi részletből közbeékelt (intercalaris) növe- 

 kedéssel fejlődik a lemez. 



A különböző fajok szállító rendszerének áttekintése után arra az ered- 

 ményre jutottam, hogy itt is bizonyos csoportokat lehet megállapítani. A helyett 

 tehát, hogy leírnám az egyes fajok ezen rendszerét, a csoportokéit jellemzem és 

 ott a hol némi eltérések vannak, melyek mégis megengedik a csoportokon belül 

 való egybefoglalásukat, külön megemlítem. Ilyen megegyezést látunk az /, spuria, 



* Comptes rendus des séances de l'Acad. des Sciences. T. XC. Paris. 1880. 

 pag. 1047—1049. 



** Goebel: Ref. Bot. Zeit. 1881. S. 96. 

 *** E i c h 1 e r : Zur Entwickelungsgeschichte des Blattes, mit hesonderer Berück- 

 sichtigung der Nebenblattbildungen. Inaug.-Diss. Marburg 1861. 



t D e i n e g a : Beitrágc zur Kenntniss der Entwickelungsgeschichte des Blattes 

 und der Anlage der Gefássbündel. Flóra. 85. Bd. 1898. S. 444—448. 



Növénytani Közlemények. 1902. IL kötet, 2. füzet. 4 



