00 



PAPP DEZSü 



Nagyjából ezt a típust követi az /. sibirica is, csakhogy kisebb 

 eltérésekkel. A hüvelyben a nagyobb nyalábok egy, a kisebbek két sejt- 

 sorral vannak az epidermistől elválasztva és ilyen módon a legkisebb nyalábok 

 is résztvesznek a váltakozásban. A lemezben egészen felbőralatti nyalábok 

 is vannak, a mit még csak az /. arenaria-n találtam. Az edények kevesebbek, 

 6— 9-számúak, ellenben, nagyobb a tracheid-ek száma, néha több sorban ; az 

 edények is hasonló elrendeződésre törekednek, szűkebbek. A nyalábok széle- 

 sebbek, a kisebbeknél a farész körül néha nincsen típusos sklerenchym, hanem 

 csak az edénynyalábhüvely pótolja, melynek sejtjei lassanként átmennek a 

 parenchymba. 



Egy csoportba foglalható az /. arenaria és /. variegata. A levélhüvely- 

 ben a nagyobb nyalábok 1 — 2, a kisebbek 3—4 sejtsor parenchymmal vannak 

 elválasztva az epidermistől. Jól kifejlődött sklerenchym-szövet csak a háncs 

 külső oldalán van (9. rajz) és csak a nagyobb nyalábok körül egészen fás; 



9. rajz. Az Iris variegata levéllemez-részletének keresztmetszete; ep. epidermis, scl. skle- 

 renchym, /.'. i". kísérő sejtek, r. cs. rostacsövek, tr. tracheidek, e. faedények, c. Ji. 



150. 

 edenynyalab-hüveh', p. pallisad, m. mesophyll. — - — 



néhol csak a kerületi része, a kisebb nyalábok körül néha hiányzik ; ez nagy 

 eltérés az előbbi csoporttól, a hol viszonylagosan éppen a kisebb nyaláboknak 

 van legerősebb sklerenchym-hüvelye. A háncs elemei tágasabbak, a faedények 

 száma megegyező az előbbiekkel, de inkább két sorban vannak, közben fa- 

 parenchym-mal. A belső edénynyaláb-hüvely jól kifejlődött, a legkisebb nyalábok 

 körül néhány sejtből alakul, a középnagyságúak körül 2—4, /. variegata-n 

 néhol 7—8 sejtsorból. Külső rétegük rendesen vastagabb falú és pótolja az 

 előbbi csoport sklerenchym-jét. A parenchym-hüvely itt is ki van fejlődve. 

 Az /. arenaria lemezén találunk subepidcrmalis nyalábokat és általában az 

 összes nyalábok közel vannak a fölülethez ; néhány ér erősebben kiemelkedik. 

 A nyalábok nem kerülnek egymással szembe és ha meg is történik, hogy körül- 

 belül szembe esnek, semmi összefüggés sincsen közöttük (3. és 4. rajz). A nyalá- 

 boknak váltakozása megvan mindkét oldalon, külön4íülön, sőt együtt is olyan- 

 formán, hogy egy nagy nyaláb után a másik oldalon rendcsen egy kisebb 

 következik. 



