Ö4 PAPP pEZSÜ 



vonalban, különben a levél egész vastagságában tangentialisan nyúlt sejtek 

 vannak chlorophyllal, melyek középen 3— 5-ször nyúltabbak, mint szélesek. 

 A levél keresztmetszetben járatokat nem látni a sejtek között, de a levél- 

 fölülettel párvonalas hosszmetszetben igen, úgy hogy ezek nem engedik az 

 anyagszállítást sugárirányban ; de tangentialis irányban szoros összeállásúak. 



H ab e r la n d t-nak egy másik elve is meg van valósítva, t. i. hogy 

 a szállítás a legrövidebb úton történjék,* a mennyiben az oszlopos sejtek 

 merőlegesek a parenchym-hüvelyre. 



Nem olyan szépen van kifejlődve, de jól látható ez a típus az /. arenaria 

 és /. Reichenbachii-n. Előbbinél a sejtek szintén tangentialisan helyezkedettek 

 és nyúltak, de ez irányban méretük csak 1'5 — 2szercse a vastagságbelinck ; 

 összeállásuk jelzi azt, hogy a szállítás tangentialisan történik. A lemez 

 közepén itt is nagyobbak és más alakúak a sejtek és sejtközötti járatokkal , 

 vannak egymástól elválasztva. Az /. Reichenbachii-hix.n kevésbé látható közetlenül 

 az epidermis alatt a keresztpallisad, de bizonyos helyeken egészen tangen- 

 tialisan nyúlnak meg a sejtek és ez irányban történik a szállítás is. 



A többi fajokon az áthasonító és levezető szöveteken kívül még egy 

 különleges közvetítő szövet is van, melybe az áthasonított anyagok egyenesen 

 jutnak az áthasonító sejtekből és ezek viszik át a levezető szövetbe. Ez 

 tulajdonképpen Haberlandt III. systema-jának 9-ik típusa.** Az áthasonító 

 szövet az epidermisre merőleges oszlopos szövet, a levezető a parenchym-hüvely 

 és a közvetítők tangentialisan nyúlt chlorophyllos sejtek. Ilyen kifejlődés van 

 az /. spuria, I. Giieldenslaedtiana, I. subbarbcíta, I. pseudaconis, I. sibirica 

 leveleiben (8. rajz). A lemezen mindkét oldalt találunk egysejtű oszlopos 

 szövetet, sejtjeik keskenyek, kétszerte hosszabbak mint szélesek. Nem mindig 

 állanak merőlegesen az epidermisre, egyesek ferdén ; alakjuk is változatos, 

 különösen a szájnyílások alatt. A sugaras hosszmetszetben járatokat tüntetnek 

 fel, úgy hogy tangentialisan nem is történhetnék vezetés. A széleken a 

 pallisad-ok áthajlanak és közetlenül a szél alatt szintén merőlegesen helyez- 

 kednek a szélre, tehát tangentialisan ; irányuk összeesik a közvetítőkével. Itt 

 a levél egész vastagságát kitöltik a legközelebbi nyalábig. Az egysejt rétegű 

 pallisad alatt 3— 4-sejtsorú tangentialisan nyúlt közvetítő szövet következik, 

 szintén chlorophyllal ; sejtközök vannak sugaras irányban, tangentialisan a 

 sejtek mint legrövidebb úton merőlegesek a parenchym-hüvelyre. Ezek alatt tág, 

 nem nyúlt, hanem isodiametrikus, lazán csoportosuló és chlorophyll nélküli sejtek 

 következnek ; ilyenek határolják az üregeket is, a szemközt levő nyalábokat is 

 ilyen sejtek választják el egymástól. Az /. spuria-ha.n a közvetítő sejtek a 

 legkevésbé nyúltak, legjobban az /. iriieldenslacdtiana és /. pseudacoriis-^iOin, 

 utóbbinál 4— 5-szörösen nagyobb ez irányban a terjedelmük. Az oszlopos 

 sejtek a Icghosszabbak az /. sibirica-hím. 



A lemez felső részeiben, a csúcs felé úgy a kereszt, mint a merőleges 

 pallisad-dal rendelkező fajokon a sejtek alakja olyan lesz, mint a milyent a 



* G. H ;i b e r 1 a n d t : Vergleichende Anatomic ctc. .S. 108. 

 *" Haberlandt: u. a. S. 130. 



