ADA'IOK AZ IKIS KK LiaiiLKX'KK ANATÓMIÁJÁHOZ. 71 



»Nyalábok elkülönültek, kiesinyek.« Ez megtalálható a másik sectio-ban is, ott 

 sincsen összenövés és ott is vannak kicsi, itt meg viszonylagosan nagy nyalábok. 

 »Mechanikai elemek nagy számmal, ezért a levelek ridegek. « Ezt talán jobban el 

 lehetne mondani a másik sectioról. »Színtelen alapparenchym kevés vagy nincs. « 

 Ugyanezt említi az Apogonva. »Lcvelek széle éles és alatta nagy számban 

 nem fásodott tibrilla-k (sklcrenchym) vannak. Az epidermis finom sejtjei négy- 

 zetes alakúak, többé-kevésbé nyúltak vagy rhombus-alakúak,« mindez meg- 

 található a másik sectio-ban. 



A mint a fajok gyűjtésekor nem vezetett semmi rendszertani szempont, 

 éppen úgy dolgozásom elején is csak arra gondoltam, hogy egyszerűen 

 összehasonlító anatómiáját adjam a fajoknak, annál inkább, mivel részletesen 

 feldolgozva még nincsenek. Midőn azonban láttam, hogj'' a fajok egyes cso- 

 portjai anatómiailag jól elkülönülnek, akkor \-izsgáltam meg, hogy a fajok 

 milyen morfológiai sectio kba tartoznak és kutatni kezdtem, hogy az ana- 

 tómiai viszonyok alapján megkülönböztethető csoportok megfelelnek-e Baké r 

 morfológiai sectioinak. Tehát egészen inductive jutottam az eredményhez. 

 Ez az eredmény pedig az, melyet az egyes szövetrendszerck tárgyalása 

 végén is érintettem, hogy tökéletes megegyezés van a kétféle t. i. morfo- 

 lógiai és anatómiai csoportosítás között ; sőt a megegyezés nemcsak 

 annyiban állapítható meg, hogy az Apogon és Pogon-iris sectio-kba tar- 

 tozó fajok anatómiailag is két csoportra különülnek, hanem a megegyezés 

 megvan az alcsoportokban is. Sajnálom, hogy csak egy olyan esetem 

 volt, midőn több faj tartozott nem is egy subsectio-nak megfelelő cso- 

 portjába, hanem annál is alsóbbrangú csoportba, t. i. /. spuria, I. Guelden- 

 staedtiana, I. subbarbata. Ezek között a megegyezés, mint láttuk, nagyobb 

 egymás között, mint közöttük és az /. pseudaeorus és 1. sibirica között. 

 Ezt az utóbbit kivéve, az utóbb elősorolt négy faj körülbelül egy subsectio-ba 

 foglalható, melynek bélyege Baker szerint a kardalakú levél, mig az /. si- 

 birica szálas levelekkel külön subsectio ba tartozik ; láttuk, hogy voltak alsóbb 

 rendű anatómiai különbségek is közöttük, melyek az /. sibirica-t jellemezték 

 a mechanikai, szállító és szellőztető rendszer tárgyalásában. A Pogoniris sectio-n 

 belül megegyezés csak az egy subsectio-ba foglalható /. Reichenbachii és 

 /. pumila között volt észlelhető ; az /. variegata és /. arenaria másodrendű 

 különbségeket mutattak. Egy másik érdekes eredmény az, a mely az /. sub- 

 barbata Joó helyzetét világítja meg ; a levélanatómia alapján ugyanis semmi 

 különbséget sem lehet megállapítani közte és az /. Giieldenslaedtiana között, 

 míg a többi fajokat a keresztmetszetre való pillantással azonnal meg lehet 

 különböztetni. Ez alapon is érvényes tehát az a felfogás, hogy változata az 

 /. Giteldensíaedtiana-nak és nem az /. spitria-nak, a mint azt egyes szerzők 

 állítják, bár ugyanehhez is hasonlít anatómiailag. V^égül még csak megálla- 

 pítom a két sectio ama jellegeit, melyek lényegesen elválasztják őket egymástól. 



A Pogoniris sectio bélyegei : a típusos sklerenchym-szövet csak a háncsot 

 fedi, vagy kissé körülveszi. Egyszerű »I« alakú erősítő tartók vannak a lemez 

 mindkét oldalán, de váltakozó helyzetben. Az edénynyalábok a lemezben oem 

 kerülnek egymással szembe. Az áthasonító szövet keresztben nyúlt, a levél 



