78 SCHILBERSZKY KÁROLY 



a háztartásba, a honnét e feltűnő kettős képződmény a kezembe került. 

 E hagymának a rajzát, különös tekintettel annak belső alakulására, a szerke- 

 zeti viszonyoknak könnyebb megérthetése végett ide mellékelem (18. rajz). 



Bármilyen egyszerűnek látszik is a fenforgó eset, képe után ítélve, 

 még sem lehetünk abban a helyzetben, hogy ezen kettős hagyma igazi 

 képződési föltételei felől minden kétséget kizáró biztos véleményt alkothassunk 

 magunknak ; az összenőtt hagymaikrek tökéletesen kifejlődött kész állapotán 

 kívűí főleg az a körülmény okoz ebben nehézséget, hogy hasonló össze- 

 növési eseteket véve figyelembe, a fejlődésnek több módja vezethet ugyan- 

 ilyen képződmény létesüléséhez ; sőt ezen eltérő alakulási módok között 

 maga a morfológiai eltérés, a fejlődés folyamán későbben annyira elenyészhetik, 

 hogy a kész állapot láttára nem egykönnyen dönthető el, vájjon ez a jelen- 

 ség normális fejlődésbeli regeneráczióhak avagy teratológiai származásnak 

 köszöni-e a létrejövetelét ? Minthogy ez irányban az irodalomban nem találtam 

 megfelelő adatokat, a magam vizsgálataira támaszkodva, ezen érdekes képző- 

 dést lehetőleg úgy igyekeztem megvilágítani és tenyésztési kísérletekkel bizo- 

 nyítani, hogy ez alapon a keletkezés módjainak lehetőségeit kellőképpen 

 megítélhessük.* 



Sok esetből tudva van, hogy bizonyos szerveknek abnormális össze- 

 növése vagy szétválása, továbbá atrófiás vagy hipertrófiás fejlődése nagyon 

 alkalmasak arra, hogy akár a befolyásolt szerveknek, akár pedig közvetett 

 hatás folytán a közelükben levő szerveknek helyzetbeli viszonyait megzavarják 

 és ez által végleges morfológiai kifejlődésüket is megváltoztassák. Ezért 

 szükségét látom annak, hogy megvilágítsam ama fejlődésbeli módokat — 

 mint lehetőségeket, — melyek folytán általában valamely hagyma-iker létre- 

 jöhet ; ezek között első sorban lényeges szerepe van a csíranövények össze- 

 növésének (synophthia embryonum). 



A magról kelt csíranövények valódi összenövése a körülményekhez 

 képest (magbeli csíra-ikrek ; szabad csírák között : közetlen közelség, növeke- 

 dési irány, előnyös helyzet, nyomás stb.) elég gyakran elő szokott fordulni, 

 a mint ezt többféle növény (Citrus, Viscum, Lepidium, Sinapis, Crataegus stb.) 

 és tapasztalásom szerint különösen sokszor a Daticus Carota eseteiből tudjuk. 

 Tulajdonképpen kétféle eshetőséggel állunk szemben, ü. m. először : a mikor 

 a csírák már a magban összenövésben vannak, vagy pedig az egy magbeli 

 szabad csírák utólagosan kerülnek összenövésbe ; másodszor, mikor két vagy 

 több magnak önálló azaz szabad csíranövényei környezetbeli viszonyok hatása 

 folytán nőnek össze, mely utóbbi esetben a magvak egymáshoz nőttek lehet- 

 nek (AUium), vagy egészen önállók és szabadok. Az idevágó eseteket tehát a 



* Az idevágó irodalmat ebben az esetben nem vehettem segítségül, mivel 

 hasonló esetről nem találtam füljegyzéseket ; azok az esetek, a midőn pl. a Leucojum 

 uestivale (G a y : Bulletin de la Soc. Bot. de Francé, vol. VI. p. 266 ; vol. VII. p. 457) 

 és Leucojum vernum (Irmisch: Knollen- und Zwiebelgewáchse, Taf. VII., Figg. 7, 

 10, 11) két hagymája egymás fölött helyezkedik el, morfológiailag is egészen eltér 

 esetünktől és így vele kapcsolatba nem vihető. 



