GYŰJTEMÉNYEK. 



93 



(Richter L.) ; Sesleria filifoUa Hoppé, Kazan-szoros (Dcgen Á.) ; Koeleria 

 eristata (L.) Pers., var. gracilis (Pers.J, síibv. nov. leiophylta Hackel, Herkules- 

 fürdő (Richter L.) ; Melica ciliata L. subsp. Transsilvanica Hack., Herkules- 

 fürdő (Richter L.) ; M. altissima L., Pilishegy (Degen Á.). 



Folytatás: 1903. Nr. 1. 



Poa Badensis Haenke, Herkulesfürdő (Richter L.) ; P. nemoralis L. 

 vulgáris Gaiid., Herkulesfürdő (Richter L.) ; P. Pannonica Kern., Arad 

 (Perlaky) ; Glyceria nemoralis Uechtr. et Koern., Büdös-Tusnád m. (Degen Á.). 



A7//. és XIV. Lief. Atropis Pannonica Hack., Kis-Pest (Flatt) ; Festuca 

 ovina L. var. pseiidovina Hack. subv. angusliflora Hack., Herkulesfürdő 

 (Richter L.) ; F. ovina L. var. sitlcata Hack. f. ritpicola Heuff., Herkules- 

 fürdő (Richter L.) ; F. ovina L. var. Paticiciana Hack., Herkulesfürdő 

 (Richter L.) ; P. Porcii Hack, Rodna mellett (Degen). 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztálynak 1903. 

 februárius 11-iki (XCI.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; jegyző : S c h i 1- 

 b e r s z k y Károly. 



1. Klein Gyula elnök örömmel üd- 

 vözli Fekete József szakosztályi 

 tagot abból az alkalomból, hogy immár 

 40 esztendő óta működik kitartó buzga- 

 lommal és eredményesen a budapesti m. 

 kir. tud. -egyetemi botanikai kertben. A 

 szakosztály nevében amaz óhajtásának ad 

 kifejezést, hogy még hosszú ideig foly- 

 tathassa testi és lelki épségében azt a 

 hivatási kört, melyet mindeddig kiváló elmé- 

 leti és gyakorlati tudásával híven betöltött. 



2. Istvánffi Gj'ula bemutatta és 

 ismertette a szőlő fakórothadásáról (white 

 rot) írt magyar és franczia művét, mely 

 a m. kir. Szőlészeti Kísérleti Állomás és 

 Ampelológiai Intézet kiadásában jelent 

 meg. A műhöz sok, részben színezett tábla 

 van csatolva, melyek Istvánffinak e tanul- 

 mánj^ára vonatkozó eredeti észleleteit és 

 laboratóriumi kísérleteit rajzokban is meg- 

 világítják. 



3. Szabó Zoltán » Virágzó Agavé 

 attenuata Salm-Dyck a budapesti m. kir. 

 tud. -egyetemi botanikai kertben« czímen 

 bemutatta eme virágjában ritkábban lát- 

 ható mexikói növénynek fotográfiai képét. 

 A növény mintegy 20 éves, 1883-ban ke- 

 rült Alcsúthról Fekete József gondozásába. 



1902. deczember 14-ikén kezdődött a 

 virágzati tengelj'nek fejlődése, mely két 

 hónap alatt 2'5 méter hosszúságra nj'últ 

 meg és félívben meghajlott. Nagj', zöldes- 

 sárga virágai tövében 8 — 10 cm. hosszú 

 murvalevelek vannak ; a porzók és bibe- 

 szálak messzire kinyúlanak a virágokból. 

 .\ metern}^! magas törzsön a rózsásan el- 

 elhelyezkedő levelek épélűek. Hozzávető- 

 leg 5000 virága volt, melyek csúcsfelé 

 haladó (acropetal) sorrendben nyílottak fel. 



4. Thaisz Lajos bemutatta és is- 

 mertette Schilberszky Károlynak 

 ^Gyógyszerészi Növénj'tan« és »Gyógy- 

 szerismeret« czímű tankönyveit, melyek a 

 Győry-Schilberszky-Ströcker szerkesztésé- 

 ben megjelent sGyógyszergyakornoki Tan- 

 könyv« IV-ik és V-ik részeit teszik. 



5. T u z s o n J á n o s »A bükkfa kor- 

 hadásáról és konzerválásáról* tartott elő- 

 adásában arról szólott, hogy a közönséges 

 bükk (Fagus silvatica) fájának álgesztje 

 olyan kóros védő szövet, mely a korhadó 

 ágcsapokon át a fa belsejébe jutó gomba- 

 fonalak támadása folytán keletkezik és a 

 fatörzs apróbb, felületi sebhelyeivel vonat- 

 kozásba nem vihető. 



Az álgeszt belső, világosabb részei a 

 befecskendező (injectio) módszerrrel telít- 

 hetők (impregnálhatok), a sötétebb övek 

 ellenben nem. A kéregben fülledt bükkfa 

 nem telíthető, mert a fában keletkező 

 thyllísek és a fagummi ezt akadályozzák. 



