NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOLYÓIRATA 



11. KÖTET. 1903. 3. FÜZET. 



Bartal Kornél: Adatok a Baba-hegycsoport és kör- 

 nyéke növényzetének ismeretéhez.* 



L Földrajzi, geológiai és meteorológiai viszonyok. A Király-hegy 

 hatalmas hegytömeget a Hernád és a Fekete-Vág völgye választja el a Hun- 

 falvytól Vikartóczi-hegységnek nevezett hegycsoporttól, mely mint az Alacsony- 

 Tátra legészakibb kiágazása a Hernád, Fekete- és Fehér Vág, továbbá a Poprád 

 folyók között terül el. 



A Vikartóczi-hegységet Lucsivna közelében a Lopusna mély völgye 

 szeli ketté, egy nyugoti és egy keleti részre. A keleti rész, mivel a Lucsivna 

 közelében fekvő Lopusna-völgytől kezdve kelet felé csak kevéssel terjed túl 

 Gánóczon : Gánócz-Lucsivnai hegység elnevezés alatt ismeretes, ennek 

 határai e szerint : keleten a Gánócz-patak, délen a Hernád, északon a Poprád, 

 nyugaton pedig a Lopusna; így e hegycsoport éles, természetes határokkal 

 lévén elválasztva a környező hegyektől, eléggé különálló hegység, mely 

 Szepes megye északnyugoti részében terűi el, a Poprád völgyében felnyúló 

 Szepesi-Felföldet délről határolva. E hegység az é. sz. 49*^ és 49" 3', 

 a Ferro-tól számított k. h. 37'^ 47' és 38*^ közé esik és az 1:75,000 katonai 

 térkép Zone 9, Col. XXII. lapnak alsó jobb sarkát foglalja el. 



Az egész hegycsoportnak legmagasabb csúcsa az ennek déli részében 

 a Hernád völgyéből meredeken kiemelkedő Kozi-Kamen (1243 m), azaz 

 Kccskekő. Dénes F erén ez** magyar Rigi-nek nevezte e hegyet, mert 

 nem találunk hasonló pontot, mely a Magas-Tátrának mind a két szárnyát 

 teljességében olyan nagyszerűen mutatná be, mint e csúcs. 



A Kozi-Kamentől kelet felé a Hernád völgyét köveive hegygerincz 

 húzódik, vízválasztót képezve a Hernád és a Poprád között, mely tehát 

 része a nagy európai vízválasztónak. 



E hegygerinczen több csúcsot találunk, melyek nyugatról kelet felé a 

 következők: Velky-Koberecz (1210 m), HoláMihalová (1173 m), Krizna 

 (1101 m), Bonvald-Berg (1022 m), Krizova (943 m) és Schlösschen (922 m). 

 Összehasonlítva a magassági adatokat, kitűnik hogy a hegység kelet felé 

 mindinkább alacsonyabb lesz és a Gánócz-patak völgyében körülbelül 580 m 

 magasságban van az egész területnek a legniél3'ebb pontja. 



* 

 ** 



Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1903. évi május 14-iki ülésén. 

 Szobissek József: Szepes- vármegye domborzati viszonyainak leírása. 

 Szepesi Emlékkönyv. Szepes- Váralja 1888. p. 7. 



Növénytani Közlemények. 1903. II. kötet, 3. füzet ' 



