ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 99 



Nyugatról a területet déli részében a Jaskova-patak, tovább északra, 

 mivel a Jaskova a Lopusna-ba ömlik, a Lopusna határolja. 



A terület hossza 7'5 km, szélessége körülbelül 3 km, kiterjedése 

 20—22 km2. 



Az így határolt területen hegyes és sík részt lehet megkülönböztetni. 

 A Szepesi-Felföld a Poprád völgyében benyúlik a Magas- és Alacsony-Tátra 

 közé és így Poprád várostól kezdve jMenguszfalváig a két hegyláncz között 

 csaknem igazi síkság terűi cl, mely átterjed a Poprád- folyó mindkét partjára 

 és területemnek északkeleti részében, annak mintegy harmadát szintén magá- 

 ban foglalja. 



A Poprád folyó partját szegélyező síkság legmélyebb pontja a Morenseif- 

 pataknak a Poprádba való torkolatánál körülbelül G80 m magasságban van. 

 E ponttól kezdve a térszín minden irányban emelkedik, a keleti részben 

 lassan, fokozatosan megyén át a Zdjar-hegységbe és itt a sík, szántóföldekkel 

 és rétekkel borított terület a legszélesebb is. Nyugot felé a hegyek mindinkább 

 megközelítik a Poprád folyót és így itt a sík terület mindinkább keskenyebb 

 lesz, míg végre a Zabava nak nevezett kacsmával szemben a Poprád közet- 

 lenűl mossa a hegy lábát. A Szakmáry-féle kavicsbánya előtt a Poprád 

 megint távolodik a hegytől és így itt ismét síkság támad a Baba és a Poprád 

 között, mely azután még kiszélesedve a Lopusna völgyében, a lucsivnai mész- 

 égetőig nyúlik fel. 



Az itt leírt síkság nyugoti része a Lopusna völgyében és a Poprád 

 mentén száraz rét vagy szántóföld, de kelet felé már a batizfalvi vasúti állo- 

 mással szemben kezd mindinkább nedvesebb és süppedékesebb lenni. 

 A Szmolnik keleti végén a hegy lábából bővizű forrás bugyog elő, melyet 

 Vapena-Dolka-nak neveznek (Szlencsik, tepliczi körjegyző szíves közlése sze- 

 rint). E forrásból kis patak ered, mely a Poprádba ömlik. E pataktól keletre 

 már nagyon nedves, süppedékes a talaj, míg végre a hegység keleti végén a 

 »Pod-Horom«-nak nevezett területen a tepliczi lápba megyén át. 



E lápos terület határai a hegyek keleti nyúlványai, a Tepliczről Batiz- 

 falu felé vivő mezei út és a Tepliczről dél felé a Zdjar-hegyre vezető 

 mezei út. 



A síkság legkeletibb része megint jó száraz szántóföld és rét. 



Maga a hegység meredeken, 25 — 40'^- os lejtővel emelkedik ki a síkságból. 

 Északnyugoti végén a Kis-Baba-hegygyel kezdődik. E hegy sűrű erdővel van 

 borítva, északi részében van a Szakmáry-féle kavicsbánya, mely az úlak 

 kavicsolására szükséges kavicsot szolgáltatja. A Kis-Baba hegy E.-K. oldalán 

 a puszta mész-szikla messzire kinyúlik, éles, nagyon meredek, magas és zord 

 sziklacsoportozalot képezve, melyet Várady-Szakmáry Adorján szíves közlése 

 szerint, — mivel ott fészkelnek a baglyok, — Szova-Szkalanak neveznek. 



A Szova-Szkala-tól keletre mély völgy választja el a Kis-Baba-t a kelet- 

 nyugoti irányban hosszant elnyúló Szmolnik-tól, melyet szintén a meredek 

 lejtők jellemeznek. A Kis-Baba, továbbá a Szmolnik nyugoti és keleti vége 

 sűrű erdőkkel vannak borítva, közepe azonban úgy a déli mint az északi oldalon 

 régi vágás, nagyon buja és változatos növényzettel, melynek takaróját csak itt-ott 



1* 



