ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 101 



Teplicztől délre a Pod-Kamen-nek nevezett területen a hegy lábánál, 

 a puszta fátalan területen már messziről feltűnik egy sűrű facsoport. Kíván- 

 csian közeledünk feléje és egy mély medenczéből előtörő nagyon bővizű forrást 

 találunk alatta, melyet az ottan tenyésző növényzet egészen körülvesz és 

 sátorszerüen elföd. Csak keskeny, taposott gyalogúton juthatunk le a forrás- 

 hoz, hogy itt e gyönyörű eleven sátorban a csörgedező forrásból enyhítsük 

 szomjúságunkat és a körülötte tenyésző buja növényzetet megdézsmálva, sza- 

 porítsuk gyűjteményünket. Nem nagy távolságban találunk még egy ilyen forrás- 

 csoportot ; ezek az úgynevezett tepliczi források, »die Ouellen«, vagy mint 

 a teplicziek nevezik : Stare Okno és Nőve Okno (Szlencsik szerint) ; ezek egye- 

 süléséből ered a Teplicz községen keresztül folyó Teplicz-patak, mely tehát 

 nem azonos a katonai térképen Tepliczpataknak nevezett Morenseif-patakkal. 



Forrást találunk még a Szmolnik északi lábán (Vapena-Dolka), melyet 

 már föntebb is említettem. 



A terület nyugoti határát megszabó Jaskova-, illetve Lopusna-patak eléggé 

 bővizű, azonban a körülötte legelésző és benne gázoló marha miatt vize ren- 

 desen piszkos és ihatatlan. 



Az egész területen csak Szepes-TepUcz község fekszik, ezen kívül csak 

 a Morenseifen-völgyben levő vadászház és tepliczi mészégető, továbbá a Lo- 

 puína-völgj'ben levő lucsivnai mészégető szolgálnak emberek lakóhelyéül. 



A térképen a Jaskova-völgyben még mindenütt szerepel a lucsivnai 

 gőzfűrész, mely azonban már régebben elpusztult, helye most a legelő marhá- 

 nak szolgál éjjeli tanyául ; a hol e dolgozatomban pásztortanyáról van szó, e 

 helyet értem alatta. 



A terület geológiai alakulása az 1 : 75,000 méretű katonai geológiai 

 térkép szerint a következő : A Poprád alluvialis völgyéből kiemelkedő rész, a 

 Kis Baba, Szmolnik és a Nagy-Baba északi fele felső trias-korú dolomitból 

 való, melyhez dél felé a Morenseifen alluvialis völgyéig az alsó trias-korú mész 

 csatlakozik, melynek a Morenseifen-völgyben vége is szakad, a mennyiben e 

 völgyön túl már werfeni palák következnek. A terület legkeletibb pontja, a 

 Zdjar-hegy melaphirből való és részét teszi azon hosszú melaphir sávnak, mely 

 a Liptóban levő Maluzsina-pataktól (az Ördöglakodalom hágó közelében) hú- 

 zódik kelet felé szakadatlanul a Zdjar-ig és innen a Morenseif-pataktól 

 megszakítva, ugyancsak a poprádi Schlösschen melaphir tömegébe folytatódik. 

 A Zdjar-tól északra fekvő síkságot részint kárpáti homokkő, részint pedig 

 tőzeg foglalja el. 



Ha a mondottak után azt kutatjuk, hogy a Gánócz-Lucsivnai hegyvo- 

 nulat, geológiai szerkezetét véve figyelembe, mely területtel van összefüggésben, 

 a következő eredményre jutunk. 



A felső trias-dolomit, mely hegységünk főtömegét képezi, a bélai mész- 

 hegyekben is feltűnik ugyan, sokkal nagyobb tömegben van azonban meg az 

 Alacson^'-Tátra liptói részében. Itt Vázsecztől kezdve a Fehér- és Fekete-Vág 

 közötti hegység, a két Vág egyesülése után a Vágtól délre eső hegytömeg a 

 Nagy-Palugya mellett a Vágba ömlő Palugyanszka-patakig túlnyomóan felső 

 trias-dolomitből való ; mivel pedig még e liptói dolomit-hegység és a Gánócz- 



