102 BARTAL KORNÉL 



Lucsivnai hegyvonulat között is helyenként felüti magát a felső trias dolomit, 

 azt hiszem, egész jogosan lehet a Baba-hegycsoportot ezen liptói dolomit- 

 hegység közetlen folytatásának tekinteni, annál is inkább, mert az alsó trias- 

 mész, mely a Baba-hegycsoportban a felső trias-dolomittól délre fekszik, 

 a Vág mentén is kiséri a felső trias-dolomitot, csakhogy itt ennek északi 

 oldalán van meg. 



IVIíg tehát a mész és dolomit a liptói hegyekhez kapcsolja a Baba- 

 hegycsoportot, addig a keleti részében megjelenő melaphir-tömeg a liptói 

 hegyekből kiindulva a Zdjar közvetítésével átmenetet képez a Lőcse-Lublói 

 hegységbe és így a Baba-hegycsoport mintegy összekötő kapocsnak tekint- 

 hető az említett két hegycsoport között. . 



A meteorológiai viszonyokra vonatkozólag , mivel a területen csak 

 Szepes-Teplicz község fekszik, ott pedig meteorológiai állomás nincsen, a 

 közeli Menguszfalván pedig csak 1902. július hónapban létesült ilyen állomás, 

 — mely még elég adatot nem szolgáltathat — Új-Tátrafürednek adatait, mint 

 legközelebbi meteorológiai állomásét kell irányadókúl elfogadnunk ; ezt bíz- 

 vást megtehetjük, a mennyiben a 998 m magas Új-Tátrafüred alig van 

 12 km-nyire területemtől. 



Szepes-vármegye éghajlati viszonyairól néhai dr. S z o n t á g h M i k 1 ó s, 

 Új-Tátrafüred tulajdonosától kimerítő értekezés jelent meg ; mivel ezen a 

 téren saját megfigyeléseim nincsenek, tisztán vSzontágh-ra támaszkodva kívánok 

 egyetmást fölemlíteni. 



Szerinte télen átlag 300 m emelkedésnek felel meg lo C. hőcsökkenés, 

 nyáron azonban már 190 m elégséges, a miből következik, hogy a lapály és 

 hegy közötti hőkülönbség legnagyobb nyáron, legkisebb télen ; ennek oka az, 

 hogy tavaszszal a völgyek gyorsan fölmelegednek, a csúcsok ellenben még 

 hóval vannak borítva, mely különbség télen nem tapasztalható. 



Arra, hogy az 5o isotherma Budapestről Új-Tátrafüredre érjen, három 

 hétre van szüksége, a Gerlachfalvi-csúcsra ellenben csak három hónap 

 múlva ér fel. 



A fagypont-isotherma körülbelül május 20-ikán ér a Gerlachfalvi-csúcsra 

 és akkor hőmérséklete ugyanaz, mint Dél-Grönlandnak vagy a Hudson-öbölnek, 

 júliusban pedig csak közetlenül az északi sark környéke hidegebb a Gerlach- 

 falvi csúcsnál. 



A 00 isotherma legalacsonyabb januárius 7-ikén (100 m), legmagasabb 

 augusztus 5-ikén, 3550 m. A O" isotherma emelkedése lassú és 212 napig 

 tart, sülyedése gyorsabb és 152 nap alatt megyén végbe. 



A 0*^ isotherma nem esik össze a hóhatárral, a kettő között 1000—1200 m 

 különbség is van. Télen a hóhatár messze Oo alatt van, nyáron ellenben 

 7"5 — 70 C. isothermával egy magasságban van a hó határa. 



A Magas Tátrának legérdekesebb jelensége a hőmérséklet emelkedése tél 

 közepén, azaz a Magas-Tátra lejtőin tél közepén sokkal melegebb idő jár, 

 mint lent a völgyekben, a mit különben az Alpokban is észleltek. 



Ennek magyarázata F u c h s Frigyes szerint a következő : míg ősz- 

 szel az uralkodó ködök a völgyeket kitöltik és elzárják a nap sugarai elől. 



