ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 103 



addig a magas csúcsok e ködtenger fölé nyúlva, a legszebb verőfényben ra- 

 gyognak és így ki lévén téve a melegítő napsugaraknak, annyi meleget 

 nyelnek el, annyira átmelegesznek, hogy itt a legkeményebb tél közepén is 

 folytonosan olvad a hó, alulról. 



így tehát a magas csúcsok télen melegítik környéküket, a mi a Magas- 

 Tátra alján feltűnően kimutatható ; így például Uj-Tátrafüred középhőmérsék- 

 lete januáriusban — 4-Oo C, Késmárké — 5"lo C, Iglóé — S'O" C, Szomolnoké 

 —6 00 C, Javorináé — 070 C. (Szontagh szerint). 



A Magas-Tátra két oldalán nem egyenlő a hőmérséklet. DéH oldala 

 sokkal melegebb, mint az északi, a mi minden bővebb magyarázat nélkül 

 könnyen belátható. 



Szontagh szerint a Magas-Tátra déli oldalának a Hernád-völgyhöz 

 viszonyítva »óczeáni« klímája van, a mi ugyan kissé merész állításnak látszik. 



A mi a szeleket illeti, Új-Tátrafüreden van a Szepességen legkevesebb 

 szeles nap: 115; legtöbb Lőcsének: 292. Itt azonban megjegyzem, hogy a 

 Baba környékét nem lehet Üj-Tátrafüreddel összehasonlítani, mivel itt sokkal 

 több a szeles nap mint Új -Tátrafüreden, a mit személyes tapasztalásból tudok ; 

 míg lent a völgyben, még a Tátrafüredhez közel fekvő Gerlachfalván is erős 

 szél dühöngött, addig a védett Tátra-Füreden valóságos szélcsend uralkodott. 



Irány szerint Új-Tátrafüreden a szelek következőképpen oszlanak meg : 

 az évi 344 szélmegfigyelés alkalmával volt: N. 38, NE. 31, E. 39, SE. 40, 

 S. (33, SW. 54, W. 42, NW. 34. 



De már Késmárkon, a hol 294 szeles nap van átlag, 882 szélmegfigyelés 

 közül : N. 338, NE. 145, E. 32, SE. 66, S. 301, SW. 85, W. 139, NW. 73. 

 E két szélsőség közé esik valószínűleg a Baba környéke. 



A mi a csapadékot illeti, egész Szepes-megyében Új-Tátrafürednek van 

 legtöbb csapadéka, évi 832 mm ; csapadékos napjainak a száma : 134 ; napi 

 maximális csapadéka 67 mm. 



Különösség okáért megjegyzem még e helyen, hogy a jégcső, mely 

 Lucsivna és Poprád környékén nem éppen ritka, Batizfalu környékén a leg- 

 nagyobb ritkaságok közé tartozik, úgy hogy itt a legöregebb emberek sem 

 emlékeznek nagy jégesőre; jéggel kevert eső ritkán ugyan, de előfordul. 



Ha ezek után Új-Tátrafüred meteorológiai adatait veszszük figyelembe, 

 kitűnik hogy Új-Tátrafüred havi középhőmérséklete: jan. — 4'0o C, febr. —2-Q^C, 

 márcz. — MOC, ápr. 5-50 C, máj. l02o, jún. 14*3 C, júl. 16-loC, aug. 15o, 

 szept. 12-20 C, okt. 7-30C, nov. 0-6, decz. — 3-10; évi középhőmérséklete 5-9o ; 

 maximum 31-20C, minimum — 28o C. 



Késmárkra nézve: jan. — 5"10C, febr. — 3'4o C, márcz. 0'4o C, ápr. 6'3o C, 

 máj. 11-90C, jún. 16-20C, júl. 17-20C, aug. 16-30C, szept. 12-8oC, okt. 7-8o C, 

 nov. 0-70 C, decz. —4-60 C. Évi közép 6-3oC, max. 31-60C, min. — 30-OoC. 



Összehasonlítva e két hely adatait, kitűnik, hogy a nyár valamivel 

 hűvösebb ugyan a 998 m magas Tátrafüreden, mint a 626 m magas Kés- 

 márkon, a tél azonban Új-Tátrafüreden sokkal enyhébb ; ez a körülmény 

 okozza azt, hogy a Magas-Tátra déli oldalán a termesztett növények olyan tetemes 

 magasságig hatnak fel: a búza 800 m-ig, rozs, árpa 850 m, len 880 m, sőt 



