106 BARTAL KORNÉL 



világosan mutatja, hogy ő maga járt Lucsivna mellett, illetve mivel a 

 Piilsatilla slavica ezen a vidéken csak a Babán fordul elő, a Babán is. 

 Munkáját, sajnos időhiányból nem tanulmányozhattam behatóbban ; K a 1 c h- 

 brenner arról következőképpen nyilatkozik: » méltán meglepő tehát, 

 ha olyan téren, hol az otthonos búvár már csak szegényes böngészetet tehet, 

 és fél évtized alatt alig lel egy új növényt, egy idegen fűvész az új fajokat 

 mindjárt tuczatonként leli és ez által itteni collegáinak a legnagyobb szegény- 

 ségi bizonja'tványt állítja ki. Ilyen meglepetést okozott nekünk szegény szepe- 

 sicknek tíz évivel ezelőtt Reuss, a »Kwetna Slowenská« szerzője. 



Az ember nem tudja, higyjen e szemeinek, ha kinyomatva látja, hogy 

 pl. Orcliis Traunsíeineri, Homogyne discolor, AchiUea CJavenae atrata és 

 Clusiana, Senecio nebrodensis, Geiitiana Iiitea, Pedicularis recutita, Gypso- 

 phila acutifolia stb. a Tátrán előfordulnak. « 



1863-ban Kalchbrenner Károly szepes-olaszü evang. lelkész a 

 M. Tud. Akadémia megbízásából tett botanikai kutatásokat a Magas- és Alacsony- 

 Tátra területén, a mikor 1863. június lO-ikén a Baba hegyen is megfordult. 

 Utazásáról a Math. és Termtud. Közlemények III. kötetében számol be és itt 

 a vSzova-Szkala érdekességét emeli ki, melyről a 110. oldalon a következőket 

 írja : »E gerincz megérdemli, hogy meglepő növénybeli gazdagságáért és 

 virányának sajátságáért mint igazi »locus classicus'c kiemeltessék*. Tovább a 

 Silene infrada W. K.-xö\ tesz említést, mely itt olj^an típusos alakban fordul 

 elő, mint másutt sehol, majd azt írja : »Magán a gerinczen Arctostaphylos 

 Ojfficinalis által lépettem meg, mely növény a Szepesség többi részében egészen 

 idegen, de itten tömött, messzire nyúló pázsitokat képezve puszpángzöld 

 leveleivel a kopár sziklát bevonja, úgyszintén Dryas oclopetala által, mely- 

 nek előjövetele oly mélyen fekvő helyen valóban feltűnő. « Azután még e 

 terület több érdekes növényéről tesz említést, a mit majd az elősorolásban 

 jegyzek meg. 



Kalchbrenner után 1879-ig semmi adatot sem találunk a Baba- 

 hegycsoport növényzetére vonatkozólag ; ez évben azonban annál kimerítőbb 

 munka öleli fel e hegység növén^'-zetét. Scherfel Aurél felkai gyógyszerész 

 fáradhatatlanul buzgólkodott a Szepesség növényzetének megismerése körül és 

 kutatásainak eredményeit a Magyarországi Kárpát-Egyesület Évkönyvének VI. és 

 VII. évfolyamaiban* közölte. Ezen értekezés első fele (M. K. E. Évk. VI. évf. 

 p. 265— 287) a Szepesi Felföld növényzetét öleli fel. E rész Somogyi Géza 

 magyar fordításában is megjelent, ugyancsak a M. K. E. Évk. VI. évfolyamá- 

 ban. Az értekezés második fele, melyet D a i t s Ede felkai orvos fordított 

 magyarra, a Magas-Tátrán a Gerlachfalvi-csúcstól a bélai mészhavasokig és a 

 Gánócz-Lucsivnai hegyvonulaton észlelt növények jegyzékét foglalja magában, 

 termőhelyeikkel együtt. A területemről e két értekezésben fölemlített növényeket 

 elősorolásomban megjelöltem és ebből kitűnik, hogy Scherfel aránylag 

 sok növényt említ területemről, melyeknek legnagyobb része azonban közön- 

 séges réti növény vagy mezei gyom és aránylag kevés hegyi és erdei növény. 



* Kleine Beitrage zur Kenntniss dcr subalpinen und alpinen Flóra dcr Zipscr Tátra. 



