ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 107 



Scherfcl Aurél később egész Szepes-megye növényzetét is leírta 

 és a » Magyar orvosok és természetvizsgálók Tátra-Füreden tartott XXIV. vándor- 

 gyűlésének emlékére a Császka György szepesi püspök kiadta Szepesi 

 Emlékkönyv«-ben közölte. E munkájában röviden jellemzi az egyes formáczió- 

 kat és e rövid jellemzés után közli az illető formácziót alkotó növények 

 lajstromát, minden közelebbi termőliely-megjelölés nélkül, sőt a nevek mellől 

 még a névszerzők (auctor) is hiányzanak. 



Még ugyanabban az évben, 1888-ban jelent meg Felkán »Szcpes-vármegyé- 

 bcn eddig észlelt vadon termő vagy nagyban művelt edényes növények jegy- 

 zéke« czímű munkája, mely azonban nem egyéb, mint 1378 növénynek 

 száraz és rendszeres elősorolása. 



1890 körül BorbásVincze a vitás murányi Daphne arbiisciila 

 megvizsgálása végett járt Felső-Magyarországon és ez alkalommal, mivel az 

 irodalom több helyen tesz említést a Babán termő Daphne Cneoriim-ról, ezt 

 is fölkereste, kutatásainak eredményéről »Közlemények Békés- és Bihar-vár- 

 megyék Flórájából« (M. orv. és természetvizsg. XX\'. 1890 p. 503) czímű 

 értekezésének végéhez csatolt külön szakaszban számol be ; ugyanitt említi a 

 Piilsalilla slavica Reiiss t is a Babáról. 



Végűi még megemlítem, hogy 1900. június hónapban Filarszk}^ 

 Nándor is járt a Babán ; gyűjtésének eredményét azonban nem közölte, 

 hanem szíves volt az itt, valamint a Hernád-völgyben gyűjtött növényeket 

 megtekintés végett nekem átengedni. E növényekre clősorolásomban több 

 helyütt fogok hivatkozni. 



« 



III. A terület nevezetesebb formácziói. 1. A szántóföldek és kertek 

 növényzete. A tlóraterületemen levő szántóföldek talaja meglehetősen sovány, 

 homokos, a hegj'^ek közelében mészkavicscsal nagyon keverve ; különösen fel- 

 tűnő ez a Medzi-Horom-völgyben fekvő szántóföldeken, a hol a talaj a bele 

 keveredett mészkő-törmeléktől egészen fehéres ; csodálatos, hogy daczára 

 annak, hogy a mészkavics között arán3'lag nagyon kevés a termő talaj, mégis 

 eléggé jó termést ad. E talajon főleg borsót termesztenek, mely itt nagyon jól 

 megterem ; de láttam burgonyát is hasonló talajon, a mely azonban nagj^on 

 siralmasan tengette életét és nem hiszem, hogy valami bő termést adhatott. 



A szántóföldeken főleg árpát, fehér és fekete zabot, rozsot, burgonyát 

 és Teplicz határában nagyon sok borsót termesztenek. Teplicz környékén azon- 

 ban a búza sem tartozik a ritkaságok közé, mely itt a tenger színe fölött 

 700—720 m magasságban még nagyon jól megterem és szép nagyszemű ter- 

 mést ad. Nagyobb magasságban is megterem itt a környéken, így például 

 Batizfalu környékén még 800 m magasságban is láttam nagyon szép búzát. 



Az említett növényeken kívül bővebb mennyiségben lent is termelnek 

 itt ; a takarmánynövények közül luczernát, lóherét és bükkönyt, aránylag 

 csekély mennyiségben ; káposztát és takarmányrépát területemen nem láttam, 

 noha a közel szomszédos területeken bőven termesztik ezeket is. 



A szántóföldeken mint mindenütt, úgy itt is, találunk gyomnövényt 

 bőven ; mindenütt megtaláljuk a Sinapis arvensis-t és Capsella bursa pastoris-t, 



