ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 109 



2. A rétek formácziója. A nóraterületemen levő rétek Pax értelmében mind 

 folyómenti völgyi réteknek tekinthetők és így itt a pázsitot alkotó füvek teszik a 

 növényzet túlnyomó részét (Alopeciiriis pratensis, Bromiis erecltis, Dactylis glo- 

 7iierala,Festiicaprateiisis,F.elatior,Phletim Boehmeri, Poa pratensis, P. nemoralis, 

 P. triviális), melyek között feltűnő mennyiségben tenyészik a Cariiin carvi, Trago- 

 pogon orientális, T. pratensis, Colchicuni aiitttmnale és mindenek fölött az Alecto- 

 roloplitis-ok: bőven fordulnak még elő mindenütt : Geránium pratense, Salvia 

 pratensis, Lotus cornictilatiis, Trifolitim, Ranunculits acer, R. repens, Melilotiis 

 albíis, Chrysanthemiim leticantheinuni, Lathyriis pratensis, Helianthemiim hirsutunt ; 

 szárazabb helyeken Gnaphalinm dioicum, Potentilla anserina, P. erecta, Liniun 

 catharticum, Thymiis Chamaedrys, Plantago major, P. média, P. lanceolata, Odon- 

 titesrubra, Brachypodium pimiattim, Briza média, Cardims personata, Centatirea 

 Scabiosa, C. conglomerata, Allium oleracenm, Sediim maximum, Poteritim sangui- 

 sorba, Sangiiisorba officinalis, Alchemilla vulgáris ; míg a nedvesebb helyeken 

 Crocus banaticiis, Geránium palustre, Lychnis flos cnculi, Moehringia trinervia, 

 Polygonum bistorta, Roripa paluslris, Trollius europaeus és Rumex acetosa 

 ütnek tanyát; helyenként nagyon gyéren a Sesleria coerulea var. tdiginosa is 

 előfordul. 



Mint érdekes adatot jegyzem meg e helyen, hogy a Morenseif-patak 

 mentén a réten aránylag kis területen tömegesen fordul elő a Melampynim cristatum, 

 melyet a környékről ez ideig senki sem említett, csupán csak Wetschky 

 a Popova-ról, mely hely azonban szintén Szepes-megye határán kívííl esik. 



» 



3. A mocsarak formácziója. A területnek egyik legérdekesebb része kétségen 

 kívül a tepliczi lápos terület. A mocsár tulajdonképpen már a batizfalvi 

 vasúti állomással szemben a Szmolnik lábánál fekvő réten kezdődik. A 

 hegyek lábát szegélyező rét innen kelet felé nagyrészt már mocsaras, süp- 

 pedékes és már feltűnik benne egy-két típusos mocsári növény : Pinguicula 

 vulgáris, Primida farinosa, Phyleuma orbicidare f. ftstulosum, Cardamine 

 pratensis és C. amara, Epilobium palustre stb. ; tovább kelet felé az Eriophortim 

 vaginatum töméntelen mennyiségben borítja a vizenyős rétet, úgy hogy virág- 

 zásakor messziről bátran hullámzó víznek tekinthetnők e fehérlő területet; 

 ugyanitt bőségesen találunk Carex-okti is (C. ílava, flacca, nigra, rostrata, 

 paniculata stb.). 



Egészen a vSzmolnik lábán fakadó Vapena-Dolka forrásig a terület 

 vizenyős és mocsaras ugyan, de még jól járható és legelőül szolgál. A Vapena- 

 Dolka-ból eredő kis csermely maga is mocsárba megyén át, mely valóságos 

 tárháza a CörtU'-eknek és közel a Poprádba való torkolása előtt megtaláljuk 

 benne a terület legérdekesebb növényét : a Schoemts ferrugineus-i, Alisma 

 plantago, több Juncus és Carex társaságában. 



A forráson túl a mocsár egy darabon megszakad és kis területen 

 szántóföldek terűinek el. 



A Szmolnik legkeletibb része és a Poprád közötti rész megint mocsaras 

 és itt az előbbi növényzethez hozzájárul a Menyanthes trifoliata, töméntelen 



