ADATOK A BABA- HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 111 



coeridea stb. társaságában. A vízben mindenfelé megtaláljuk a Veronica 

 Beccahunga-i és V. AnagalHs-t, a Calabrosa aqitatica-t és Equisetitui Uniosum-oi. 



Az egész tepliczi lápban elszórva Bidens triparlita, Prunella vulgáris, 

 CampaniiJa paliila, Eqiiiseliim palnslre, Leontodon danubiaJe, Melandryum 

 alhiiin, Pt'diailLiris pahislris, Potentilla erecta és P. anserina, Polvgonum bistorta, 

 Primula fariiiosa, Ranuncithts flammula, itt-ott, egy-egy Scabiosa ochrolenca, 

 nagyon ritkán a Succisa pratensis var. glahrata, mindenfelé a Triglochin 

 palnslre és'^ToJlehlia calycitlala stb. fordulnak elő. 



A láp déli része kevésbé változatos, helyenként egészen kopár. Déli 

 részét nagy területen megint a Menyanthes Irifoíiata borítja ; c déli részben 

 még csak a Teplicz-patak forrásainak környéke érdekes, a mennyiben itt a 

 föntebb említett 5ű/ú--okhoz és Epilobiiiin-hoz még a Scropliularia nodosa járul 

 bőséges mennyiségben. 



E helyen említem még meg, hogy az egész terület álló vizeit Lcjuna 

 miiior, a kisebb pocsolyákat Callilriche verna takarója borítja és a Szova- 

 Szkala alatti tócsákban Raniiucidus aqualicus t és R. divaricalusi találunk, 

 helyenként olyan mennyiségben, hogy fehér virágaikkal egészen elfödik a víz 

 tükrét. 



4. A patakpariok formácziója. A patakok partjait legnagyobb részükben 

 fűzesek szegélyezik (Salix purpurea, fragilis, triandra, incana, ritkán viminalis), 

 melyeket itt olt egy-egy égerfa-csoportozat szakít meg. E tömegesen tenyésző fák 

 és bokrok között szórványosan Evonymus europaca, Priiniis padiis és P. spiiwsa, 

 Viburniim opuliis, Ribes Grosstilaria és A', rubruin (főleg a Lopusna mentén) 

 is láthatók. 



E bokros helyek változatos és buja növényzetnek szolgálnak termő- 

 helyűi. A nedvesebb, nyíltabb helyeket az Aegopodiiim podagraria foglalja le 

 a maga számára, melylyel versenyre kél az Antliriscus silvestris és Ciiaero- 

 phylhnn bttlbosiiiii. Másutt a hasonló helyeket az Arctiiim tomentosum fog- 

 lalja el, melynek széles levelei alkotta takaróját csak itt-ott töri át egy-egy 

 Cirsiifiii oleraceiim vagy C. rirulare, vagy közötte néhány szál Calamagrostis 

 pseitdophragmiU's vagy Phragmilcs coinniunis lengeti virágzatát a szélben. 



A bokrok árnyékában mindenütt megtaláljuk a Thaliclriim aquilegifoliiiiii-ot, 

 kelet felé a Poprád mentén a Thaliclriim anguslifoliiim dugja elő sárga virág- 

 zatát a zöld lombtakaróból. Helyenként néhány szál Polemoniiim coeruleiim 

 kék virágai lepik meg kellemesen a szemet. 



A bokrokat mindenütt Geránium pliaeum, G. pralense és Sympliyhim offici- 

 nale-hó\ alakult szegély követi ; a Lopusna mentén Aconilum moldavicum és 

 Aquilegia vulgáris tarkítják még e szegélyt. Helyenként egy-egy szál Agrimo- 

 niiim Eupatoria-i találunk. 



A bokrokra mindenütt Hiimuliis Lupuliis kúszik, helyenként egész sűrű 

 szövedéket képezve, m.elyet még sűrűbbé tesz a Humulus-on itt tömegesen 

 megjelenő Cuscuía curopaea, továbbá az ágakon össze-vissza kúszó Galium 

 Apariiie, G. Mollugo és G. Schiiltesii, meg a különösen kelet felé tömegesen 

 tenyésző Solaiiiim dulcainara. 



