112 BARTAL KORNÉL 



A cserjék árnyékában mindenült Asarum ctiropaeiiiii alkot takarót ; a 

 bokrok alul dugják elő kelyheiket a Campaniila Trachelium, C. persicifoUa, 

 Filipendula ulmaria és a sokkal ritkább F. hexapelala, továbbá a Lainiiim 

 album, L. macitlahim, Galeopsis.biftda, G.piibescens, Valeriána sanibucifolia, V. 

 officinalis, Lysimachia vulgáris, közbe közbe az Urlica dioica foglal el egy odvas 

 fűzfatörzset. Az elősorolt növényekhez járulnak még : Anthoxauthiitn odorahim, 

 Calamagrostis arundinacea, C. epigeios, C. varia, Fesittca arundinacea, F. pra- 

 iensis, Fhalaris arundinacea, Poa nemorensis, Scirpus silvalicits, vizenyős 

 helyeken mindenütt látható a Glyceria plicata. 



A patakpartok ama helyein, a hol a bokros szegély hiányzik, részben 

 Phragmites comnmnis pótolja azt, a Lopusna mentén a Petasiles hyhiidus, 

 homokos helyeken a Myricaria germanica. 



A Teplicz-patak mentén közetlenül a falu mellett, ettől északra Epilo- 

 bilim hirsiitiim alkot sűrű csoportozatot, a falutól délre pedig az Epilobiiiin 

 angitslifoliiim és E. montanum. Patakparton találjuk a Riimex crispits-t, R. 

 hydrolapathum-ot és R. sanguineits-i is. 



E helyen jegyzem meg, hogy a Poprád partján találtam Popitlns alba-t 

 is, mely növényt ez ideig a Szepességről vadon tudtommal senki sem említette ; 

 találtam továbbá ugyanitt Barbarea stricia-i, melyet ez ideig egyedül 



Schneider és Sagorsky említ Javorina mellől. 



* 



5. Az erdők formácziója. A Gánócz-Lucsivnai hegyvonulat erdőségei 

 nagyon elütnek a Magas-Tátra erdeitől abban, hogy míg a Magas-Tátra 

 erdőségeit jóformán kizárólag a Picea excelsa alkotja, addig ennek itten 

 meglehetősen alárendelt szerepe van és helyette a Pimis silvestris és Abies 

 pectinata az uralkodó fák ; itt-ott egy Larix decidiia-w&l is találkozunk. 



A Kis-Baba északi lejtőjét aránylag csekély területen Popiiliis Iremula, 

 Betula ptibescens, Acer pseiidoplatamis, Salix caprea, Fagiis silvalica, Sorbiis 

 aiicitparia, Piríts ária, P. communis és P. malus-hól álló lombos erdőcske takarja. 

 Ennek kivételével mindenütt tűlevelű fák teszik az erdőt. 



Az erdőben mindenütt találunk Corylus Avellana-t, Daphiie Mezereum-oi, 

 Viburmim Opidiis-i és aránylag gyéren Jitniperus communis-t; itt-ott egy-egy 

 Ribes riibriim, Rhatnnus Frangula vagy R. cathartica, a Zdjar-hegyen pedig 

 Ribes petraeum is tenyészik. 



A mondottakból kitűnik, hogy a fás növények alkotta takaró meglehetősen 

 egyhangú, de annál nagyobb változatosságban tenyésznek a dudvanemű 

 növények. Az egész terület erdeiben el van terjedve az Actaea spicala és 

 Cimicifiiga foetida, melyek helyenként nedvesebb, szabadabb helyen olyan 

 tömegesen jelennek meg, hogy sűrű bozótot alkotnak. Elterjedt ' az Anemone 

 nemorosa, Ranímculiis repens és R. lanuginosus, Ajuga reptans, Orobus vernus, 

 Calaminiha Acinos, Trifoliiim alpesire, Melampyrum nemorosuin, Bellis 

 perennis, Bellidiastrum Michelii, Hypochoeris maculata, Leontodon aiilum- 

 nalis, Astranlia major, Laserpitium latifolium, Euphorbia amygdaloides, E. 

 Cyparissias, Mercurialis perennis, Aspidiiim Filix mas, Pteridiiim aqiüliniim, 

 Phyteuma spicatum, Liliiim Martagon, Paris qitadrifoJia, Luziila angiistifolia slb. 



