ADATOK A BABA- HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ, 113 



A KisBaba erdeiben nem ritka az Aconiliiiii moJdavicum és A. Napd- 

 liís, továbbá az Aqnilegia vulgáris. 



Különösen érdekes része a KisBabának az a kis völgy, jobban mondva 

 régi vízmosás, mely a Szakmáry-féle kavicsbányától keletre húzódik a csúcs 

 felé. E völgy valóságos tárháza az Orchideaceae-nck ; itt találjuk tömegesen 

 az Epipaclis nibiginosa t, E. Jatifolia-t, Cephalanthera rubra-t, mogyoróbokrok 

 alján a Cvpripediuin Calceohis-t, füves helyein a Platanthcra bifoJia-t, Listeta 

 ovaia-X, Gymnadenia conopsea-t és Goodyera repens-et. 



Az említett völgyben nyílik kora tavaszszal a szép Dcnlaria glaudii- 

 losa a CorydaJis solida társaságában ; itt találtam az Aslragalus danictis-t is, 

 mely vS c h n e i d e r és S a g o r s k y szerint mészterületen nem fordul elő ; itt 

 terem bőven a MeJica ntitans is. 



A Kis-Baba északi lejtőjén fenyőfák gyökerei közé ékelve nagyon gyakori 

 a Neottia tiidus avis, ritkább a Monolropa hypophaegea, (a ^1/. hypopilys kopasz 

 alakja), mely rendesen lombos erdőkben szokott előfordulni. Ezeket a terület 

 többi részeiben nem találtam. 



A Vapena-Dolka- forrás fölötti völgyben fenyőfák alján a rothadó tű- 

 leveleken nem ritka a CoraUorhiza innata, ugyanitt a Chrysospleniiim alterni- 

 folium, sőt a Homogyne alpina is bőven van, melynek előfordulása eme 

 750 — 800 m magasságban érdekes, mivel e növény rendesen csak 900 — 1000 m 

 körül szokott tenyészni. 



A hegyvonulat északi lejtőjének kövesebb, szárazabb helyein mindenütt 

 megtaláljuk a Biscutella lacvigata-i és Thcsiiim alpinuni-o\, a Szmolnik keleti 

 végén a Stokova-n és Bor-on Calamintha alpina, KnaiUia silvatica és K. carpa- 

 tica, Cylisiis capitahis és C. iiigricans, tömegesen a Pninella grandiflora 

 jelenik meg, míg a vSzmolnik keleti részében az északi lejtő alját a szép 

 Polygala major díszíti és nem ritka itt az Eiiphorbia virgata. 



A Polakova erdei különösen Pirola ik miatt érdekesek ; itt találjuk, 

 gyéren ugyan a Pirola unijlorai, P. chlorantha-X, P. scciinda-i, P. rolundi- 

 foliű-t és P. ininor-t. 



Az erdő szélét rendesen Chrysaulhemum coryiiibosuw. Geránium silva- 

 licum és Ranuncuhis aconiiifolius; a Kis-Babán a kavicsbánya mellett Scropliii- 

 laria Scopolii, Pimpiuella magna és P. saxifraga tenyésznek. 



Végül még külön kívánok megemlékezni a terület legérdekesebb erdei 

 növényeinek egyikéről, a Daphne Cneoritm-xó\, mely növénynek e terület a 

 Szepességen az eddigi irodalomban fölemlített egyedüli termőhelye. A Daphne 

 Cneoritm a Kis-Baba és a Szmolnik északi lejtőjének mohos helyein nagyon 

 gyakori, helyenként egész gyepet alkot és szép piros, illatos virágaival nem 

 csekély mértékben emeli az erdő szépségét. Érdekes, hogy e növény a 

 Szmolnik keleti végén egészen a hegy lábánál levő szántóföldekre is leszáll, 

 a hol a vetés között találtam. 



6. Az irtások és vágások formácziója. A Gánócz-Lucsivnai hegyvonu- 

 latot régebben összefüggő, sűrű erdőtakaró boríthatta, ma azonban az erdő 

 túlnyomó része ki van irtva és a hegyek egy része marhalegelőűl szolgál, más 



Növénytani Közlemények. 1903. II. kötet, 3. füzet. 8 



