114 BARTAL KORNÉL 



részük várja a már régóta késlekedő új befásítást, mely csak a Szmolnik déli 

 lejtőjén és a Nagy-Babán történt meg. 



Az erdejétől megfosztott terület túlnyomó része vágás, a mennyiben a 

 levágott fák tönkjei megmaradtak helyükön és így a talaj megbolygatva 

 nincsen ; csak az újonnan befásított részek irtások, a honnét a fatuskókat is 

 eltávolították. 



Az irtás és vágás meg lévén fosztva fáitól, annál kedvezőbb és alkal- 

 masabb helyet nyújt a dudvák és cserjék kifejlődésére, melyek ezen kínálkozó 

 alkalmat föl is használják és olyan változatosságban és gazdagságban borítják 

 itt a talajt, mint sehol másutt. 



Régi vágásokban csaknem mindenütt találunk Sorbus aiicuparia-\, Acer 

 psettdoplatanus-i, Salix caprea-\, helyenként TiJia uhnifoIiaX is. 



A cserjék közül különösen elterjedt a Lonicera Xylosleum, Corylits 

 Avellana, Daphne Mezereum és Sambuciis racemosa, helyenként Rhamniis 

 caihartica-, Rh. Frangula vagy Cormis sanguinea-vaX tarkítva. 



Ritkábbak a Crataegus monogyna és C. oxyacantha, melyek főleg a Pola- 

 kova-nak a pásztortanya fölötti lejtőjét borítják nagy mennyiségben. Köves, 

 száraz helyeken, főleg a Szmolnik keleti részében és a Nagy-Baba keleti végén 

 nem ritka a Cotoneaster tomeniosa és C. integerrima. Feltűnő azonban a rózsa- 

 bokrok ritkasága, az egész területen csak négy rózsatövet találtam. 



A növényzet javarészét az irtásokban és vágásokban természetesen a 

 dudvanemüek teszik. Helyenként a Gramineae és Cyperaceae (Agrostis álba, 

 Agropyrum repens, Milium effusum, Arrhenatherum elatius, Avenastrum 

 pubescens, Brachypodium pinnatum, Calamagrostis arundinacea, C. epigeios, 

 C. varia, Deschampsia caespitosa, Festuca ovina, F. pratensis, F. rubra, Carex 

 flacca, Luzula pilosa) az uralkodók; míg másutt, főleg fiatalabb vágásokban ezek 

 háttérbe szorulva, a kétszíkűeknek engedik át a teret. A vágások legfeltűnőbb 

 növényei, melyek képét lényegesen befolyásolják : a mindenütt tenyésző Verhas- 

 cum, Hypericiim, Digitális amhigua, Laserpitinm latifoliiim, Pleiirospermiim 

 atistriaciim, Libanotis )nontana, Senecio Jacobaea, S. nemorensis, S. viscostts, S. 

 vulgáris: továbbá a helyenként tömegesen látható Cirsiiiin-o\^ és Carduns-dk, melyek 

 sok helyen szinte járhatatlanná teszik a területet. Kevésbé szembetűnő, de min- 

 denütt előforduló növényei a vágásoknak : Erigeron acer, Lactuca miiraUs, 

 Leontodon hispidns, Prenanthes purpurea, Achillea millefoliiim, Centatirea 

 Scabiosa, Solidago virga aurea, Atragene alpina, Aquilegia vtdgaris, Astrantia 

 major, Origanum vulgare, CUnopodiiim viilgare, Lamiuni macidatttm, Melliltis 

 melJissophyJlum, Salvia verticillata, Coronilla varia, Medicago falcata, Fragaria 

 collina, F. vesca, F. elatior, Planiago lanceolata, Ritmex acetosa, R. acetosella, 

 Gentiana asclepiadea, Galium, Polygala aniara, Veronica off'icinalis, Chcli- 

 donium május, itt-ott Hyoscyamus niger stb. 



Érdekes, hogy az Asarum europaeum a Nagy-Baba északi lejtőjén a fű 

 között töméntelen mennyiségben fordul elő és felhág egészen annak 1004 m 

 magas csúcsáig. 



A Nagy-Baba déli lejtőjén, száraz helyeken előfordul az Erigeron Droe- 

 bachensis; ugyanitt közönséges az Astragalus Cicer, szárazabb helyeken az 



