ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 1 1 5 



Achillca collina és A. cíislans, keleti részében a Chatnaenerinm angustifolmm 

 tenyészik tömegesen és itt a SoUdago alpestris is feltűnik már. A Nagy-Baba 

 déli lejtőjét főleg Orobanche-kban való gazdagsága jellemzi, melyek másutt nagyon 

 ritkák, vag}'' egészen hiányzanak ; töméntelen mennyiségű Orobanche caryo- 

 phyllea élősködik itt ; sokkal ritkább az Orobanche álba, szintúgy ritka a 

 Doronictini aiislriacttm is. 



Érdekes terület az a kis nyúlvány, melyet a Kis Baba délkelet felé a 

 Nagy-Baba és a Szmolnik közötti völgybe bocsát ; érdekes, mivel északi oldalán 

 a Platanthera hifolia olyan tömegesen tenyészik, hogy virágzásakor az egész 

 hegyoldal fehérellik tőle és ha ott járunk, a virágok erős szaga szinte kábítólag 

 hat ; de érdekes e nyúlvány azért is, mivel itt van az Orobanche coenilea 

 egyedüli termőhelye, mely itt az Achillea millefolinm gyökerein élősködve fordul 

 elő és itt is meglehetősen ritka. 



-!->» 



7. A mészsziklák formácziója. A SzovaSzkala-n kívül nagyobb, össze- 

 függő sziklacsoportozatot a területen nem látunk, csak elszórtan találkozunk 

 a hegyek oldalából előtörő kisebb nagyobb sziklatömbökkel. Ide kell számí- 

 tanunk azonban a kavicsbányákat, meg a pásztortanya fölötti sziklás és 

 meredek hegylejtőt is. 



A sziklák hasadékaiban mindenütt megtaláljuk az Aspleniinn Tricho- 

 manes-X, A. Ruta miiraria-t, Cystopleris fragilis-i ; sokkal ritkábban az Asple- 

 niiim viridei és Polypodinm vnlgare-t. 



A mészsziklák növényei vízben szegény talajon teremvén, igyekcsznek 

 a párolgást lehetőleg csökkenteni, amiértis il3^en száraz és sziklás helyeken 

 keskeny vagy húsos levelű, avagy erősen szőrös növényekkel találkozunk 

 leginkább. így pl. keskenylevelűek a Seseli glaucum, Alsine laricifolia, Caiii- 

 pannla roltindifolia, Dianthtis hungariciis, Bupleuriim falcatum ; a nagyon 

 szőrösek közül fölemlíthetjük a Ccntaurea axillaris t, Cynoglossunt officiuale-\ 

 Piilsatilla slavica-i stb. ; a húsoslevelűek közül a Primula aitriculai, Carditns 

 glauctts t, Saxifraga adscendens et és S. Aizoon-i, Sedum acre-X, Scmpervivum 

 soboUfertim ot. 



Érdekes a Paruassia paltistris viselkedése ; e nedvességet kedvelő mocsári 

 növény itt a száraz mészsziklákon mindenfelé előfordul, még pedig gyakran 

 a legszárazabb és legnaposabb helyeken ; ilyen helyeken rendesen sokkal kevesebb 

 a tőlevele, mint a mocsári példányokon. Hasonlóan érdekes a Campanula cav- 

 patica, mely itt a sziklákon mindenütt bőven fordul elő és nagy virágai 

 meg aránylag szálas, vékony levelei daczára nagyon jól elviseli a száraz- 

 ságot, sőt csak ilyen száraz helyeken tenyészik. 



Az említett növényeken kívül mindenütt megtaláljuk a sziklákon az 

 Arabis arenosa-t, helyenként tömegesen a Bisciitella laevigata-i, Etiphrasia 

 Rosikoviana-t és E. siricta-i. Sokkal ritkábbak a Hippocrepis comosa, Asperula 

 glanca, Galium sndeticum, Polygonum Convolvulus, Szova Szkala n Sesleria 

 coerulea és Campaunla pnsilla. 



E területnek még egy érdekes sziklanövényéről kívánok említést tenni : 



8* 



