ADATOK A BABA HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 117 



réti és mezei gyomnövényzetének túlnyomó része és ezek szabják meg a 

 terület növényzeti jellegét. A közép-európai elemeken kívül azonban még 

 néhány borealis arktikus, borealis subarktikus, pontusi, szibériai, dácziai és 

 alpin elemmel is találkozunk. 



Észak felől a borealis subarktikus növények nyúlnak le nagyobb szám- 

 mal a Baba környékére, főleg a vizenyős, árnyékos és hűvös helyeket foglalva 

 el. Ilyenek : Alisma Plantago, Polygoniim aniphibium, Menyantlies Irifoliata, 

 MyriophyUiim verticillaluui, Callha pahistris, Cardatnine pralensis, Chryso- 

 spleniitm allernifolitiiii^ Adoxa moschatellina, Arabis Jiirstila, üetim rivaJe, 

 Oxalis acelosella, Monolropa hypopJiaegea, a Pirola-f ajok, Polemonium coeru- 

 Iciini, Stachys paluslris, Toftcldia calyctilata, SleUaria iiliginosa, Parnassia 

 pahistris,. Epilobiiim paliislre, Corallorrhiza innata, Goodyera repens. 



A száraz, napos helyeken aránylag nagyon kevés borealis subarktikus 

 elem tenyészik, mint például : Sambiicus racemosa^ Fragaria vesca, Potentilla 

 argentea, Juniperns coniininiis. 



Már sokkal csekélyebb számban szerepelnek a borealis artikus növények, 

 melyek, mint pl. a Vaccininmok. részint az erdők árnyékában, vagy mint a 

 Poa alpina, Dryas octopelala, Saxifraga Aizoon és 5. adsccudens napos, száraz, 

 sziklás helyeken, vagy végre, mint a TroUitts eiiropaeus. Primula farinosa, 

 Polygoniiin vivipartim a mocsaras, nedves részeken tenyésznek itt. 



A pontusi elemeket képviselik : Cytisus capiiatus, Denlaria gJandtilosa, 

 Ettphorbia aniygdaloides, J.iuitin flaviim, Polygala major, Centatirea axillaris, 

 Avenastrum planiciűme. 



A szibériai elemek közül itt találjuk a Ribes pelraeum, Actaea spicala, 

 Cimicifuga foetida és Ranunculits casstibicns fajokat. 



A Szudéták felől a Salix silesiaca, Genliana carpatica nyúlik le a 

 Poprád melléki rétekre, míg az alpin elemekhez tartozó Primula auricula, 

 Crepis Jacquinii és Leonlodon incanus a száraz sziklagerinczeket díszítik. 



Flóraterületem 680 és 1004 m. tengerszín fölötti magasságok között fek- 

 szik. A növények magasságbeli elterjedését figyelembe véve, rajta két övet 

 különböztethetünk meg: 



1. A szántóföldek és rétek öve 680—780 m között. Ez övön belül 

 720 m-ig terem búza és rozs. Az árpa, len, zab. borsó és burgonya 780 m-ig 

 emelkedik. Mivel azonban a közeli Gerlachfalu határában a Magas-Tátra déli 

 lejtőjén még 850 m magasságban is megterem a rozs és árpa, azért bizonyos, 

 hogy a Babán is magasabbra nyúlhatnának a szántóföldek, a mi azonban 

 csupán alkalmas hely hiányában nem történik. A többi termesztett növények 

 közül a környéken felnyúhk : Aesculus Hippocastanuni 791 m-ig, Querciis 

 pedunculata 756 m, őszi baraczk. cseresznye 756 m, meggy 836 m, dió, birs- 

 alma és ákácz 756 m-ig. 



A szántóföldek felső határával természetesen a gyomnövények és réti 

 növények nagy része is eléri határát. Az erdei növények közül Polygala 

 major, Euphorbia virgata, Thesittm alpiitum, Denlaria glandulosa, An- 

 themis tinctoria, Scrophiilaria Scopolii, Linmn jlavum nem emelkednek 

 780 m-en felül. 



