ADATOK A BABA- HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 119 



meg a növényzet, míg a déli lejtők növényzete aránylag kevesebb fajból kerül 

 ki, de az egyes növényfajok rendszerint tömegesen tenyésznek. 



Még két növényről kívánok külön megemlékezni. A Ranunculus arven- 

 sis-\ csupán a Teplicz körüli szántóföldeken találtam. Mivel e növényt a 

 környékről ez ideig senki sem említi, valószínűnek tartom, hogy ennek magja 

 hihetőleg a vetésre szánt gabona magvával máshonnan került ide és azzal 

 együtt elvetve honosodott meg. A Melampyrnm cristatitm területemen csupán 

 a Tepliczpatak mellékén tenyészik és e pataktól nyugotra csak nagyon kis 

 területen fordul elő, míg keletre Poprád felé, messzire követhettem ; ebből 

 azt lehet következtetni, hogy e növény kelet felől nyomulhatott be terüle- 

 temre, de ez ideig ennek csupán legkeletibb részében tudott meghonosodni 

 és így tovább nyugot felé hiába kerestem. 



Schneider és Sagorsky megalapították a flóra-területükön elő- 

 forduló növények elterjedési határait. Ha a Schneider megalapította ha- 

 tárok helyesek, akkor a Baba-hegycsoportban elterjedésének legészakibb ha- 

 tárát éri el a Polygala major és Cardtius coUiniis : déli határúi a Trolliiis 

 eitropaeus t tekinthetnők, mivel e növény itt a 770 m magas Poprád melléki 

 réten fordul elő, míg innen délre csak a magasabb hegyeken ; a Carduus 

 collinus kelet felé csupán a poprádi Schlösschen-hegyen és a közeli Vernár 

 község mellett fordul elő. 



Összehasonlítva a Baba-hegycsoport növényzetét a környező hegyekével, 

 a következő eredményre jutunk. 



Mészterületről lévén szó, előre is bizonyos, hogy azok a növények, melyek 

 előfordulása mésztalajhoz van kötve, hiányoznak a Magas-Tátra gránittömegén 

 és az Alacsony-Tátra wcrfeni palából és gneiss-ból álló részén, azért e 

 hegyektől el is tekinthetünk és csupán a környező mészhegyckkel akarom 

 mcgkísérleni az összehasonlítást, az irodalomban meglevő adatokra tá- 

 maszkodva. 



A Baba környékén a következő mészhegyek vannak : az Alacsony- 

 Tátra liptói része, a bélai mészhegyek és a Kalchbrenner értelmében 

 vett Szepesi-Érczhegység, azaz tulajdonképpen az Alacsony-Tátrához tartozó 

 ama hegycsoport, mely a Király-hegytől keletre a Hernád- és a GöUnitz- 

 patakok között terűi el. 



A mint azt az irodalomban az Alacsony-Tátra liptói részére vonatkozó 

 adatokból megállapíthattam, e hegység növényzete csaknem azonos a Baba- 

 hegycsoportéval. A Babán gyűjtöttem növényeket kevés kivétellel a szóban 

 forgó liptói hegyekről is közölték és csak aránylag nagyon kevés olyan növényt 

 gyűjtöttem a Babán, melyeknek a liptói hegyekben való előfordulására nincsen 

 adat az irodalomban ; ilyenek például : Orobanche caryophyllea, Bitpleiirum 

 longifoliiim, Anthyllis viilneraria var. alpestris, Rosa pimpinellifolia, Thalictrum 

 minus, Carduus collintts, Melampyrnm cristatum, Viola arenaria, Geránium 

 boliemicum, Cytisus capiíatiis, Ranunculus arvensis, Silene Otites, S. infracta, 

 Veronica Teucrium, Galium anisophylliim var. sudeíiciim, Potentilla canescens. 

 Hogy e növények a szóban forgó hegyeken csakugyan hiányzanak-e, vagy 



