120 BARTAL KORNÉL 



csak elkerülték a botanikus kutatók figyelmét, azt a meglevő irodalmi adatok- 

 ból határozottan megállapítani nem lehet. 



A bélai mészhegj^ek növényzetére vonatkozó adatokat figyelembe véve, 

 feltűnő sok olyan növényt gyűjtöttem a Babán, melyeket a bélai mész- 

 hegyekből nem említ az irodalom ; például : Adenophora Jiliifolia, Campaniila 

 carpatica, CaJaininllia álpma, Erytliraea vulgáris var. uliginosa, DapJtne 

 Cneorum, Polygala major, Orobanche coertiJea, Ptüsatilla sJavica ; 100-nál több 

 ilyen növényt is lehetne még elősorolni, de mivel itt is az irodalmi adat hiánya 

 nem bizonyítja egyszersmind az illető növénynek elő nem fordulását, sőt 

 bizonyos, hogy ama növények nem csekély része, melyekről nem találtam adatot, 

 mégis előfordul a bélai mészhegyeken : nem volna értelme, hogy e növényeket 

 itt elősoroljam és csak például kívánok fölemlíteni néhányat : Ciner..ria 

 caiJipestris, Anthemis tinctoria, Valeriána siinplicifolia, Seseli glauctun, Linum 

 flavtiin, Astragaliis Cicer, TrifoUum médium, T. rithens, Cytisus nigricans, Carex 

 DavaUiana, Calamagrostis liltorea, Crepis praemorsa, C. aJpesíris, Linaria minor, 

 Asperula tinctoria, Eriophorum vaginatum, Centaurea axillaris, Schoenoplectus 

 Tabernaemontani, Molinia coerulea, Polygala comosa stb. 



A Szepesi Erczhegységet véve figyelembe, megint azt találjuk, hogy 

 ennek növényzete feltűnően egyezik a Baba-hegycsoportéval, habár itt is föl- 

 említhetnék néhány növényt (Valeriána sambucifolia. Orobanche álba, Orchis 

 ustulata, Veronica Teucrium, Galium anisophyllum var. sudelicum, Centaurea 

 axillaris, Succisa pratensis var. glabrata, Euphorbia virgata, Orobanche álba, 

 0. coerulea, Polygala comosa, Pulsatilla slavica, Thalictrum angitstifolium, Carex 

 tomentosa, Molinia coerulea), melyeknek a Szepesi-Érczhegységben való elő- 

 fordulására nézve nem találtam adatokat az irodalomban. 



A Hernád áttörésében F i 1 a r s z k y gyűjtötte növények arra engednek 

 következtetni, hogy a Hernád bal és jobb partján levő mészhegyek növény- 

 zete is azonos a Baba-hegycsoportéval. 



Végre még megjegyzem, hogy találtam néhány növényt, melyeket ez ideig 

 sem a Baba-hegycsoportról, sem a környező területekről nem említ az irodalom, 

 u. m. : Erigeron droebachensis, Galeopsis bifida, Rammculus cassubicus, Bar- 

 barea stricta, Populus álba (vadon), Euphrasia coerulea, Schoenus ferrugineus. 



A föntebb mondottakat összefoglalva, kitűnik hogy a Baba-hegycsoportot 

 nemcsak geológiai viszonyai fűzik a legszorosabban az Alacsony-Tátra liptói 

 mészhegyeihez, hanem hogy ezek összetartozása még szembetűnőbben nyilvánul 

 növényzetük hasonlóságában. Mivel a Baba-hegycsoport növényzete feltűnően 

 egyezik a Szepesi-Érczhegység növényzetével is, úgy tekinthetjük a Baba- 

 hegycsoportot, mint összekötő kapcsot, mely az Alacsony-Tátra liptói mész- 

 hegyeit összeköti a Szepesi-Érczhegység Hernád és GöUnitz közötti mészhegyeivel | 

 de a bélai mészhegyek növényzetétől nagyobb mértékben különbözik. 



Irodalom és jelmagyarázat. 



A s c h. E n g 1. = P. Ascherson, Engler, 

 Kuhn und Reimann : Eine Karpatenreise. 

 (Verhandlungen des bot. Vereins für 

 Brandenburg. 1866 p. 106—173.) 



A s c h. = P. Ascherson und A. Engler : 

 Beitrage zur Flóra Westgaliziens und 

 der Centralkarpaten. (Oesterreichische 

 Botanische Zeitschrift XY. 1865 p. 273.) 



