ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 125 



82. 



83. 



84. 



85. 

 86. 



87. 



88. 



89. 



VI. Subf. Hordeaceae. 

 Lolium perenne L. Szántóföldön, út- 

 szélen közönséges. 

 L. ieiinilcnhun L. var. arvense With. 

 A kavicsbányától Ny.-ra fekvő szántó- 

 földeken nem gyakori. 

 Agropynttn caninum (L.) R. Sch. 

 Bokrok közt. (Sf. K. E. VI. p. 270 ) 

 [L. (Mih. p. 44) B. (Schn. p. 562.)] 

 A. repens (L.) Beauv. Vágásokban, 

 bokros helyeken közönséges. 

 A. repens (L.) Beauv. var. aristatnm 

 Döll. Réten, bokros helyeken köz. 

 Secale cereale L. termesztve. 

 TrUicuui vtilgare Vili. Teplicz körül 

 termesztve. 

 Hordeiim distichum L. termesztve. 



II. Fam. Cyperaceae. 

 I. Subfam. Scirpoideae. 

 90. Eriophoruui vagiiiatuni L. A Vapcna- 

 Dolka körülés a tepliczi lápban nagyon 



köz. [L. (Mih. p. 43, Bohacs.) Tátra- 

 füred (Czakó p. 155), Felkai völgy 

 (Richter.) P'ehértó, (Asch. Engl. p. 

 157.)] 



91. Blysums compressus (L.) Panz. 

 Tepliczi tó'zegmocsár, Szova-Szkala 

 alatti nedves réten. 



92. Scirpns silvaticiis L. Bokrok közt a 

 Poprád mentén nem ritka. 



93. Schoeitoplccitts Tabcrnaeinonfaiii 

 (Gtnel.) Palla. A tepliczi láp forrásai 

 körül, a Vapena-Dolkából keletkező 

 mocsárban. E lelőhelyein kívül csak 

 következő lelőhelyei ismeretesek 

 Schn. et Sag. fióraterületén : Gánócz 

 mellett. (Sf. K. E. VII. p. 344), a 

 Vág jobb partján Kralován fölött. 

 (Schn, et Sag. p. 497.) 



94. Schoenus ferrugineiis L. A tepliczi 

 láp forrásai körűi és abban a mocsár- 

 ban, melj'ct a Vapcna Dolka-ból ei-edő 

 patak a Poprádba való torkolása előtt 

 képez. 



Kétségtelenül e terület legérdekesebb növénye a Schoenus ferrugineiis L.,* 

 a mennyiben ez ideig nemcsak hogy a Szepesscgrol nem ismeretes, de Magyar- 

 országon való előfordulására nézve is csak nagyon kevés és részben ellent- 

 mondó adatot találunk. Az irodalom erre vonatkozó adatai a következők. 



Nymán 1854— 55-ben megjelent: »Sylloge Florae Europae« czímü 

 munkájában fölemlíti azon országokat, melyekben a Scli.ferrttgineus L. előfordul ; 

 ezek között van Erdély is, Magyarországról azonban még nem tesz említést, 

 de már 1878— 82-ben megjelent »Conspectus Florae Europaes (1878 — 82) 

 czímü munkájában a következő országokat említi : Déli Norvégia, Svéd- 

 ország Lappland kivételével, Dánia, Németország, Francziaország (Dauphiné, 

 Cüte-d'or, Jura) Svájcz, Tirol, Ausztria, Magyarország, Erdély, Szerbia, Her- 

 czegovina, Thracia és Közép-Oroszország. E munkájában már külön említi a 

 Schoemts ferritgineus-i Erdélyből és Magyarországból is (p. 761). 



Richter (»Plantae Europae« Lipcse, 1890) sz&x'mi a. Schoemts ferritgivieits 

 a continentalis, borealis és Közép-Európában fordul elő és Európának benn- 

 szülött növénye (p. 144). 



Ha az Erdélyre és Magyarországra vonatkozó irodalmat kutatjuk, a 

 Sch. ferrtigineiis előfordulására a következő adatokat találjuk. 



Baumgarten (Enum. Stirpium in magnó Principatu Transsilvaniae 

 conscriptu Cibinii 1864.) »In piscinis et pratis subalpinis et uliginosis juxta 

 Lázárfalva atque in S. Háromszék ibidem versus M. Büdös. « (III. 

 köt. p. 316.) 



* Bemutatta a szerző e növényt a növénytani szakosztálynak 1903. évi már- 

 czius 11-iki ülésén. (.Szerk.) 



