126 BARTAL KORNÉL 



Fuss (Flóra Transsilvaniae Excursoria. Cibinii 1866) csak B a u m- 

 garten adatát közli (p. 668). 



Azonban Schur (Enum. plantarum Transsilvaniae. Vindobonae 1866) 

 Baumgarten adatán kívül Borszék mellől is említi a Schoeniis ferrugi- 

 neus-t (p. 689). 



S i m n k a i (Erdély edényes flórájának helyesbített foglalata. Budapest 

 1886) szerint ezen Erdélyből említett Schoeniis ferrngineus nem azonos a 

 Linné-féle Schoemis ferriigiemís-sa.1, hanem a Sch. nigricans L.-vel, mely 

 Erdélyben több helyen előfordul. 



Végeredményben tehát oda jutottunk, hogy a Schoemis ferrngineus 

 S i m o n k a i szerint Erdélyben nem fordul elő, hanem az onnan e néven 

 említett növények mind egyenlők Sch. nigricans L.-vel. 



Nézzük már most, hogy állunk Magyarországra nézve a növénynyel. 



Genersich Sámuel (Florae Scepusiensis Elcnchus. Leutschoviae 

 1798) a Szepességről említ Schoenus nigricaiis-i. Érdekes azonban, hogy 

 Genersich ezen adata N e i 1 r e i c h-et kivéve, az összes a Szepességre vonat- 

 kozó botanikai munkákban hiányzik és így vSclineider és Sagorsky 

 » Flóra der Kárpátén «-jéből is. Mivel a Szepességben Schoenus nigricans-t, 

 G e n e r s i c h-en kívül senki sem talált, tehát senki sem erősíti meg, hogy 

 Genersich növénye csakugyan Schoenus tiigricans és nem ferrngineus ; 

 nagyon könnyen lehetséges, hogy Genersich szintén a gyűjtöttem Schoenus 

 ferrugineiis-t találta, csak félreismerte és akkor Genersich-é volna az 

 érdem, hogy e növényt Magyarországban elsőnek gyűjtötte. 



Genersich után vS i g m u n d (Füred's Mineraiquellen und der Platten- 

 see. Pest 1837) volt az első, a ki ismét említi a Schoenus ferrugineusi 

 Magyarország területéről, még pedig a Balaton mellékéről (p. 48). 



1853-ban R e u s s (Kwetna Szlovenska Stavnic. 1853.) említi a Pozsony 

 közelében, a határon fekvő Bretislava mellől. 



N e i 1 r fc i c h (Aufzáhlung der in Ungarn und Slavonien bisher 

 beobachteten Gefásspflanzen. Wien 1866) csak S i g m u n d és R e u s s ada- 

 tát közli ; R e u s s adatának helyességét azonban kétségbe vonja és kételkedését 

 egy odatett kérdőjel alakjában fejezi ki (p. 41). Ugyancsak N ei 1 r eí c h-nél 

 (Nachtráge zur Aufzáhlung der in Ungarn und Slavonien beobachteten Gefáss- 

 pflanzen) találunk még egy adatot a Schoenus ferrngineus Magyarországban 

 való előfordulására nézve, t. i. a Fertő-Tó mellől említi Rauscher nyomán. 

 Rauscher, a kire itt hivatkozik, linzi tanár és botanikai közleményeit 

 az Oesterr. Bot. Zeitschr..-ban tette közé. Én összes közlerr:ényeit átnéztem, a 

 Schoenus ferrtigiiieus-ra. vonatkozó adatot azonban nem találtam sehol és így 

 valószínű, hogy Neilreich ezen adata R a u s c h c r-nek csak szóbeli, vagy 

 levélbeli közlésén alapúi, annál is inkább, mivel Neilreich forrásainak elősoro- 

 lásában nem említi R a u s c h e r-t. 



Hazslinszky (Magyarhon edényes növ. fűvészeti kézikönyve 

 Pest. 1872) csak Rauscher és Sigmund adatait közli. 



Végre még Beck is (Hóra von Nieder-Oesterreich. Berlin 1898) említi a 

 Fertő-Tó meWői a. Schoenus ferrugineus-t (p. 128.) ; de hogy ezen adata saját meg- 



