ADATOK A BABA-HEGYCSOPORT ÉS KÖRNYÉKE NÖVÉNYZETÉNEK ISMERETÉHEZ. 127 



figyelésén alapúi- e, vagy csak valamely előbbi adat nyomán említi-e mun- 

 kájában ? — el nem dönthető. 



1900-ban jelent meg : »A Balaton tudományos kutatásainak eredményei« 

 czímű munka, melyben B o r b á s ismerteti a Balaton növényzetét. E mun- 

 kájában a ScJioemts fernigineus-TÓl is szól (p. 324). Szerinte e növény a Balaton 

 mellékén nem fordul elő és így S i g m u n d-nak erre vonatkozó adata is 

 téves és az ő növénye sem más, mint Schoenus nigricans. 



Mivel ilyen módon az erdélyi adatokat Simonkai, a Balaton mellé- 

 kére vonatkozó adatokat Borba s, Reuss adatát pedig N e i 1 r e i c h vonja 

 kétségbe: a Schoenus fcrriiginens-va. vonatkozó egyedüli biztos adat a R a u- 

 s c h e r-é, a ki a Fertő-Tó mellől említi a kérdéses növényt és adatának helyes- 

 sége mellett bizonyít az is, hogy a Fertőhöz közel, Bécs környékén (Him- 

 berg, Moosbrunn, Kottingbrunn (Neilreich : Flóra von Wien 1846 és Flóra 

 von Nieder-Oesterreich. Wien 1859.) mellett hiteles adatok szerint előfordul 

 a Schoenus ferrugineus L. 



Végre még megjegyzem, hogy Tomaschefsky (Zool.-bot. Ges. 

 1859. II. p. 52) szerint Lemberg mellett, Purk (Lotos 1800. p. 20) szerint 

 pedig Csehországban is előfordul a Schoenus ferrugineus. 



95. Heleocharis paJustris (L.) R. Br. 

 Tepliczi lápban cs a Vapena-Dolka 

 melletti mocsárban Schoenus ferru- 

 gineus-sal együtt. 



90. Carex Davalliana Sm. A \'^apena- 

 Dolkából eredő patak mentén köz. 

 [Ismert termőhelyei a környéken : 

 Menhardsbach, Lajbitzerhach men- 

 tén, késmárki Rohrwiesen (W. p. 

 293), Liptó állandó mocsaraiban a 

 Tátra aljáig (Mih. p. 43), Új-Leszna 

 felé és a Rohrbach körül (Czakó 

 p. 157), Sub-Lechnitz mellett a 

 Jordanecz völgj'ében (Fii. p. 81), 

 Szepesi-Érczhegységben (Kb.)]. 



97. C. mtiricata L. A rét mocsaras he- 

 lyein, főleg a Vapena-Dolka körül köz. 



98. C paniculata L. Vapena-Dolka körül 

 és a tepliczi lápban köz (Sf. is említi). 

 [Ismert termőhelyei még : Barlang- 

 liget (Schn. Sag. p. 508), Lubochna, 

 Lucski (W. p. 294), Liptó állandó 

 mocsaraiban (Mih. p. 43), Szepesi 

 Erczhegység (Kb.) Sub-Lechnitz vi- 

 dékén árkok és mocsarak szélén. 

 (Fii. p. 80)]. 



99.* C. paradoxa Willd. A tepliczi patak 

 partján a források közelében (Sf. 

 K. E. VIL p. 343). 



100.* C. leporina L. Nedves réteken köz. 

 (Sf. K. E. VI. p. 270). 



101. C. cchinata Murr. A tepliczi lápban 



nem ritka. 

 102.* C. acuta L. Nedves reteken. (Sf. K. 



E. VI. p. 270). 



103. C. lomentosa L. Posványos réteken 

 Teplicz és Felka mellett. (Sf. is em- 

 líti) [L. (Mih. p. 43, W. p. 301. )| 

 Lubochna (W. p. 304), Liptó ned- 

 ves rétjein (Mih. p. 43). 



104. C. verna Vili. A Szakmáry-féle 

 kavicsbánya körül száraz helyeken. 



105.* C. digHata L. A tepliczi mészhegye- 

 ken gyakori (Sf. K. E. VII. p. 344). 



100. C. ornithopoda Willd. A Szakmáry- 

 féle kavicsbánya körül (Sf. is említi). 

 [B. (Uechtr. p. 309), L. (Mih. p. 43)]. 



107.* C álba Scop. A Baba-hegyen Lu- 

 csivna mellett (Sf. K. E. VII. p. 344), 

 [L. (Mih. p. 43), B. L. (Schn. p. 510) 

 stb.]. 



108. C. panicea L. A Vapena-Dolka körül. 



109. C. flacca Schreh. A Szakmáry-féle 

 kavicsbánya alatti pocsolyában, tep- 

 liczi lápban, Nagy-Babán irtásban. 



1 10.* C. pallescens L. A tepliczi hegyeken. 

 (Sf. K. E. VII. p. 344). 



111. C. distans L. Nedves réteken nem 

 ritka. 



112. C. Hornschuchiana Hoppé. A tepliczi 

 lápban nem ritka. 



[A Szepesség nedves rétjein ritka 

 (W. p. 296), Liptóban (Uechtr.)]. 



