AZ i;i..SÖ MAGYAR NÖVliNYKNUMEKÁCZIÜ, DECCARDTÓL. 167 



Morfológiai megligyelcsci és följegj^zései közölt is több érdekes ada- 

 tokra bukkanunk, a már elmondottakon kívül. 



A i>lachys ircia L. különböző alakjairól szó!, közöttük a f. latifolia-t is említi. 



A >->Lycopus foliis hirsutis, nec non in profundas lacinias divisis« a 

 L. europaeus var. pubescens Benth.-ra vonatkozik. II. 565. 



»Leitcaiil/ifiiiiiin viilgarc, caule villis canescente pedig a Chrysanthemum 

 Lcucanthemum L. f. hispidum Bönn-rc. II. 525. 



Említi a Plantago média L. var. Urvillei Opiz. (P. oblongifolia Schur.)t 

 is : »Plantago latifolia hirsuta média Ibliis angustioribus multoquc longioribus, 

 quam hirsuto major donata^'. II. 735. 



A Catiipaiinla persicifolia L.-vól a.z találta, hogy »in locis montosis minor 

 est, quamvis majorem obstineat norem.« I. 159. A Campaniila glomerata két 

 gyakoribb változatát szedte : »eandem foliis cum caule jam magis glabris 

 (^=; var. glabra Bluff und Fingerh.) jam lanugine pubescentibus (^ farinosa 

 Rochcl)«. Ugyanitt említi meg apró és nagy, kék és fehér virágú alakjait. I. 159. 



A Scrratula tindoiia L. II. 829. alatt a » foliis omnibus profundius 

 incisis atq. divulsis« ban a var. pinnatitída Kit. ra, viszont a »foliis omnibus 

 serratis sed incisura carentibus«ban a var. lancifolia (íray (^= intcgrifolia 

 Wallr.) ra ismerünk. 



A Lysiuiachia vulgáris L.-x\é\ egy örvben 2—3—4 sőt 5 levelet is 

 figyelt meg. 



Kétségtelen, hogy ismerte már a il/wícarí leniiijloriiinot, melyet Tausch 

 1841-ben írt le a Flora-ban. Erre vall a II. 620, lapon a következő leírás: 

 »]Muscari nemorense, comosum, coerulco-purpureum, foIio augustiore. Hya- 

 cinthus comosus, major augustiore folio, tenuiore coma, la.xiore tamen et 

 elegantiore, minoreque bulbo, floribus comae proximis cum ipsa coma ex 

 coerulco purpurcis. Ugyanitt említi a Mnscari raceinostim L. nagyon ritka 

 fehér virágú változatát (»dilute exalbido«) is. 



A Silene Otites L. pol^'gamiaját már megfigyelte.* 



S c h e u c h z c r u s Agrostographia-ja nyomán pontosan tanulmányozta a 

 füveket és sok aprólékos változékonyságot jegyezett föl.** 



* II. Haec plánta omnino cliffcrt a reliquis lychnidis, muscipulae et vesicariac 

 speciebus ; Siquidem flores habeat duplicis gcneris, alteros solis staminibus ornatos et 

 majores alteros verominores et solis pistillis embryoni insidcntibus. Eidem semine 

 duac nascuntur 1. fiore majusculo quae sterilis 2. séminifera minőre flore. 



** I. 419. Dactvlis glomerata L. : »Stamina floris apices sustinent, ex lutescente 

 communiter albicantes, locis alpestriluis laetc plerumque purpu:escentes«. (Scheuch.) 

 Ego autem deprehcndi apices et ex lutco albicantes purpurascentes, et purpurascentcs 

 aeque atq. luteos in eadem plánta distinctissimos. In pratis Wolffsensibus ad lacum Pisonum 

 inveni id ipsum apicibus purpurascentibus, copiosissime etiain apicibus can- didissimis.* 



I. 421. »spica tota viridi« (Setaria verticillata Fal). 



I. 421. »spica ex viridi lutescente« (Setaria viridis Pal). 



I. 425. »Paniciila in nosU'o erat ex viridi et spadiceo varia, locustae distichae 

 et veluti pennatae, exteriorum folliculorum apices hrevibus pilis hirsutae.» A Festuca 

 ovina L. alatt; talán a var. hispidula Hackel ? 



I. 429. »Color paniculae variat, qui albescens saepe aliquando subpurpureus, et 

 veluti roseus.« Holcus lanatus L.-nél. 



