HOMOKPUSZTÁINK JELLEMZŐ GOMBÁIRÓL. 173 



A homokpusztákon termő Agaricineae javarésze a Copriitits génuszba 

 tartozik. Ezek a ganajon élő gombák egy röpke eső után is ki tudnak fej- 

 lődni, szórványosan valamennyi homoki legelőn megteremnek. A csekély 

 igényű Marasinius Oreades Fr. tavaszszal, mikor szárazság még nem ural- 

 kodik, szintén gyakori és Kecskeméten temérdek kerül belőle piaczra (borsika- 

 gomba). Ahol a talaj kissé kötöttebb és erdőcskék keletkeztek, ott a leg- 

 magasabb rendű Agaricineae is megteremnek, úgy hogy a magyar Alföld 

 erdőcskéiben a legtöbb, hazánkból ismeretes génusz egyik-másik, néha több 

 fajával találkozunk. Az Agaricineae még inkább ubikvisták, mint a Gaste- 

 rontycel ek, mert nemcsak a hegyvidéken, hanem a síkvidék erdőcskéiben is 

 tenyésznek, míg a Gasterontycet ok között több olyan faj van, mely kozmopolita 

 ugyan és az egész Föld kerekségén található, de csak a homokpusztákon, 

 miértis azoknak a jellemző gombája.* 



Péter fi Márton: Br^'ologiai közlemények 



'K:¥: 



I. Új Thuidium-ok hazánkban. Hazai lombosmoh-növényzetünknek 

 elterjedésükre, csinos elágazásukra és sajátságos Thiija-szcrű termetükre 

 nézve nem utolsó tagjai azon feltűnő pleurocarp mohok, melyeket a Bryol. 

 e u r. szerzői a tőlük új gyanánt megkülönböztetett T/inidiiiin génusz alá vontak. 



E génuszból Hazslinszky a Magyar Birodalom mohairól írt mun- 

 kájának 209. oldalán 3 fajt ismertet. Ezek a fajok : Th. abietinuiii A., Tli. laiiia- 

 riscifoliiiin Neck. és Th. recognituui Hedw. Ugyanazon oldalon egy negyedik 

 fajról, a Th. deUcahiltiin L.-ről azt olvassuk, hogy az nálunk még kétes. E 

 három, illetőleg négy fajon kívül Hazslinszky nem említi fel a Th. pinic- 

 tiilalnni Bals. el De Nol. fajnak hosszúaszói előfordulását, mely pedig a kül- 

 földi irodalmat is foglalkoztatta.*** 



E csekély adatok kiegészítéseként két nevezetes Thuidiiiin-alakról kell 

 számot adnom, melyeket a legújabb időben különböztetlek meg és melyek 

 kellő gyűjtések után hazai növényzetnek nem is éppen ritka polgáraiul fog- 

 nak bizonyulni. 



* Érdekes kivétel gyanánt említem meg, hogy a Kaukázusban mintegy 1200 

 méter magasan, Ucskulán niellctt tölib olyan Gasicrosnyrci ct találtam, mel}- Magyar- 

 országban a homokos Alföldön terem. így mcgkerijlt itt ;i Gcasfer floriformis VUt., 

 Geaster Drummondii Bcrk., Geastcr aspcy Mich., Geasíer hiingariciis Holl , Disciseda 

 dchreccníettsis (Hazsh) HoIL, Myceiiastriiiii Coriitin Desv., Tylosfoina grauidosiiin Lév. 

 A hely kövecses és homokos volt és így eme különben homokpusztákon lak(3 gom- 

 báknak hegyvidéken való kivételes előfordulása is a mellett bizonyít, hogy a homokra 

 jellemzők. Tenyészhetnek e szerint a homokpusztai Gasteroniycet-ck kivételesen a 

 hegyvidéken is, de csak akkor, ha az homokos. 



'* A növénytani szakosztálynak 1903. évi május 14-iki ülésén előterjesztette 

 Schilberszky Károly. 



*** Ad. Geheeb ugyanis Th. pulchclluin De N'ot.-nak határozta volt meg, de 

 V e n t u r i kimutatta, hogy a hosszúaszói Thitidiuin, melyet B a r t h társaságában 

 1898 júniusban magam is szedtem, a Tlt. piinciidíduui Bals. d De Xoí -hoz tartozik. 



