SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK, 



189 



István voU. Hálás kegyeiéi Liliket rójuk le 

 a mcgholditgult iránt, <i midőn e veszteség 

 fölött fájdalmunkat jcgyzőkünyvi.inkbcn is 

 kifejezzük. Egyben jelenti, hogy a szak- 

 osztályi jegyző a szakosztály neveben 

 koszorút tett elhunyt társunk ravataliira. 



2. Bartal Kornél »Adatok a Baba- 

 hegycsoport és környéke növényzetének 

 ismeretéhez« czimű előadásában a követ- 

 kezőktől szólott: A Vikartóczi hegység- 

 nek a Hernád, Poprád, Lopusnn, és a gá- 

 nóczi patak völgyei között elterülő részét 

 vagjns az ú. n. Gánócz-Lucsivnai hegy- 

 vonulatot a Morenseifen -Völgy két részre 

 osztja, egy északi Poprád-melléin és egy 

 deli Hcrnád-melléki része. B a r t a 1 csu- 

 pán az északi részt tanulmányozta, mely- 

 nek nagy része hegyes, csupán keleten 

 van nagyobb sík terület, melynek cg}' ré- 

 szét a tepliczi láp foglalj.i cl. Ezt az 

 északi részt foglalja össze B a r t a 1 a 

 Baba-hegycsoport elnevezés alatt, mel}'- 

 nek geológiai felépítése a kiivetkező : a 

 Poprád alluviális völgyéből kiemelkedő 

 északi rész felső trias-dolomit, melyhez 

 dél felé az alsó Triasz-mész csatlakozik. 

 Keleti részében a Zsdjar hegyen melaphir 

 tíjnik fel. Geológiailag a Baba-hegycsoport 

 összekötő kapocs az Alacsony-Tátra lip- 

 tói mészhegyei és a Szcpesi-Erczhegy- 

 ség között. Meteorológiai viszonyait ille- 

 tőleg érdekes, hogy a Magas-Tátra alján 

 enyhébb a tél, mint a sokkal alacsonyab- 

 ban fekvő Késmárkon, és így valószínűleg 

 ennek tulajdonitható, hogy a Magas-Tátra 

 déli oldalán a termesztett növények olyen 

 magasra emelkednek. 



A területet botanikai szempontból ez 

 ideig M a u k s c h T a m á s, G e n e r s i c h 

 Sámuel, W a h 1 e n b e r g, H a z s 1 i n- 

 s z k y, Rcuss, Kalchbrenner, Scher- 

 f e I, B o r b á s és F i 1 a r s z k y tanulmá 

 nyozták. 



Az eg3'es formácziók fő jellemvonásai 

 a következők : a szántóföldeken árpát, 

 zabot, rozsot, búzát, burgonyát, lent ter- 

 melnek nagyobb mennyiségben. A rétek 

 völgyi rétek és így uralkodók a pázsit- 

 képző füvek. A láp részint Menyaníhes-sze], 

 részint pedig Cypcraccac és Jtmcaceae csa- 

 ládbeli növényekkel benőtt tejület. A pa- 

 takpartokat fűzfa vagy égercsoportok sze- 

 gélyezik. A túlnyomóan tűlevelű erdő ural- 

 kodói fái szemben a Masras-Ti'itra erdei- 



vel Piiius sih'cstris és Abics pcclinala. Az 

 irtásokban és vágásokiian a déli oldalon 

 a Gramincae, az északi oldalon a kétszikű 

 dudvák az uralkodók. 



Növénygeografiaílag a terület D r u d e 

 szerint a középeurópai fjiírabirodalomba, 

 K e r n e r szerint pedig a balti lli'trabiro- 

 dalom kárpáti tlóraterületéhez tartozik. 

 Pajta két magassági övét tudunk meg- 

 küKinböztctni : a szántóföldek cs a lomb- 

 levelű fák övét. -A terület tlorisztikailag is 

 összeköti a liptó mészhegyeket a Szepesi- 

 Erczhegységgcl és növényzete ezekkel a 

 legszorosabb rokonságban van. 



.Az cnumeráczióban 730 növényt sorol 

 elő Bartal a területről, érdekesebbek : 

 AvcnasfrHin planicitlinc, (ilyccria fltiilans, 

 Schoenoplectus Tabernaemontaiii . Scliocmis 

 ferrng'inciis. Popithts álba, Cerasiium scmi- 

 dccandniiii, Dianthus delioideus L. var. 

 glaucns L., Silene infrada W. K , Raniin- 

 citlus cassubicus, Barharca stricfa. (jera- 

 niiiiii bnJieiitiriiin. Polyoala niajor. Priimila 

 anrictda, Erythraea vtili(aris Rafii. var. 

 uliginosa 11'. K . Mdampyntin cristaium. 

 AspcruJa iiiictoria, (nílinm anysoplívllutii 

 var. sndcticum. Valeriána simplicifolia 

 Kabaih., Cainpantda piisilla Hdnke, Cam- 

 pannla carpatica, Adenophora liliifolia, 

 Achillca disfans W. K.. Cincraria cam- 

 pcstris. Cardtius colliinis \V. K., Ccidaii- 

 rea inoníana, C. axillaris, Crepis sttccisae- 

 foUa. C. graiídi/lora, Hicracimn subcae- 

 sinin. H. Schidtesii Schtdt-:. (atiricuja y^pilo- 

 Siila) és H. auricula. 



Klein Gyula elnök örömmel jelenti 

 a szakosztálynak, hogy Bartal K o r - 

 n é 1 tagtársunk előadásában közölt dol- 

 gozatát tegnap a K. M. Tudomány- Egyetem 

 pályadíjjal tüntette ki és kívánja a szerző- 

 nek, hogy ezen első tudományos sikere 

 igazi buzdításul szolgáljon jövő munkál- 

 kodására nézve. 



3. S i m o n k a i Lajos ».i Magy.ir 

 Királyság teriiletén honos Pulmonaria-k 

 fajai, fajtái és kiválóbb élcljelenségeia 

 czímű előadásában megokolta, hogy Tiidöir 

 a Piilmonaria génusz legmagyarabb, leg- 

 kifejezőbb magyar neve. Méltatta és dicsérte 

 Kerner Antal »Monographia Pulmo- 

 nariorum« 1878-ban megjelent kiváló mű- 

 vét, melyen azonban manap a XX-ik szá- 

 zadban az ő nyomán kutatók javításokat 

 is tudnak tenni. Manap a P. obscura 



